X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-smell-og-bang-hauge.git/blobdiff_plain/011878980f95868aa11993486cea6959a290bf2c..81856f3639ce25bd26286e56510f58baaee65131:/exercise/kjemisk-rakett.tex

diff --git a/exercise/kjemisk-rakett.tex b/exercise/kjemisk-rakett.tex
index 602e865..22784ba 100644
--- a/exercise/kjemisk-rakett.tex
+++ b/exercise/kjemisk-rakett.tex
@@ -1,19 +1,19 @@
 % category: unknown
-\section{Vi bygger kjemiske raketter}
+\chapter{Vi bygger kjemiske raketter}
+\label{Raketter}
+\index{Bygge kjemiske raketter|textbf}
+\index{Cellulose}
+\index{Ugrassalt}
 
-(Kloratenes oksyderende virkning på organiske stoffer).\\
-\label{Raketter} \index{Vi bygger kjemiske raketter|textbf}
-\newline \index{Cellulose} \index{Natriumklorat} \index{Ugrassalt}
+(Kloratenes oksyderende virkning på organiske stoffer).
 
-
-
-\subsubsection{Innledning}
+\section*{Innledning}
 Overskriften kan kanskje minne om en av Werner von Brauns villeste
 idèer. Selv om det kanskje høres noe mistenkelig ut, å bruke gamle
 vaskefiller til et kjemiforsøk, så viser det seg at forsøket er både
 spennende og fascinerende. Det som er spesielt med dette forsøket er
 at det er like spennende hver gang for den som utfører forsøket, så
-vel for den som er førstegangstilskuer. Hele forsøket går altså ut
+vel for den som er førstegangs\-tilskuer. Hele forsøket går altså ut
 på å lage raketter med klorat og et eller annet organisk materiale
 (i dette tilfellet cellulose) som drivstoff.
 
@@ -24,35 +24,33 @@ p
 \caption{Kloratraketter på tur opp!}
 \end{figure}
 
+\section*{Framgangsmåte}
 
-
-\subsubsection{Framgangsmåte}
 En mettet natriumklorat-oppløsning (ugrassalt) lages ved å løse opp
 400 gram natriumklorat pr. liter vann. Normalt er det ikke nødvendig
 å lage mer enn to liter løsning. To liter natriumklorat-løsning er
 etter mitt skjønn nok til å lage 20
-raketter av en middels størrelse (se nærmere angivelse bak).\\
-\newline
+raketter av en middels størrelse (se nærmere angivelse bak).
+
 I denne løsningen dyppes så et eller annet absorberende
 celluloseholdig materiale, for eksempel gamle vaskefiller eller mer
-billig i lengden, ark med kjøkkenpapir, eller avispapir. Knut Jynge fant i sin tid ut at vanlig grått porøst kjøkkenpapir var det beste. Det
+billig i lengden, ark med kjøkken\-papir, eller avispapir. Knut Jynge fant i sin tid ut at vanlig grått porøst kjøkkenpapir var det beste. Det
 absorberte mer løsning enn avispapir og beholdt sin styrke når det
 ble gjennombløtt. Avispapiret hadde en større
-tendens til å falle fra hverandre.\\
-\newline
+tendens til å falle fra hverandre.
+
 Vætingen foregikk slik:\\
-I en 10 liters plast bøtte ble 25 ark med vanlig grått kjøkkenpapir
-på A-4 størrelse presset ned i 2 liters natriumklorat- løsningen.
-Arkene fikk ligge å suge opp løsningen (la overflødig løsning renne
-av og tilbake i bøtten) og forsiktig skilt fra hverandre, for
-deretter å bli hengt opp enkeltvis til
-tørk.\\
-Dette gjøres best ved å spenne opp en hyssing som tørkesnor et eller
-annet sted i rommet langt fra åpen ild, gnister og liknende
-tennkilder. Papiret blir svært brannfarlig når det tørker!\\
-Papiret må ikke tørkes på elektriske ovner og liknende elektrisk
-utstyr! Sentralvarmeradiatorer kan benyttes, men lufttørking er å
-foretrekke av sikkerhetsmessige grunner.\\
+I en 10 liters plast bøtte ble 25 ark med vanlig grått kjøkkenpapir på
+A-4 størrelse presset ned i 2 liters natriumklorat- løsningen.  Arkene
+fikk ligge å suge opp løsningen (la overflødig løsning renne av og
+tilbake i bøtten) og forsiktig skilt fra hverandre, for deretter å bli
+hengt opp enkeltvis til tørk.  Dette gjøres best ved å spenne opp en
+hyssing som tørkesnor et eller annet sted i rommet langt fra åpen ild,
+gnister og liknende tennkilder. Papiret blir svært brannfarlig når det
+tørker!  Papiret må ikke tørkes på elektriske ovner og liknende
+elektrisk utstyr! Sentralvarmeradiatorer kan benyttes, men lufttørking
+er å foretrekke av sikkerhetsmessige grunner.
+
 \begin{figure}[h]
 \centering
 \includegraphics[width=0.70\textwidth]{images/rakettbilder/1}
@@ -66,16 +64,17 @@ foretrekke av sikkerhetsmessige grunner.\\
 \caption{Rullen brettes ved ca. 1/3 av lengden og festes med tape}
 \label{rakett2}
 \end{figure}
-\noindent Når papiret er tørt, kan rakettlegmenene prepareres. Best er det å
+
+Når papiret er tørt, kan rakettlegemene prepareres. Det er best å
 bruke gamle aviser til å lage rakett-kroppen. Det tørkede
 kloratpapiret (drivstoffet) som er på størrelse med et A-4 papir,
-rulles rundt en pinne med tykkelse som en kulepenn (se fig. \vref{rakett1} og \vref{rakett2}).\\
-Drivstoffrullen bøyer en slik at 1/3 av rullen blir liggende
-parallelt med den resterende 2/3 av rullen. Festes med tape.\\
-\newline
-Denne drivstoffrullen rulles så inn i avispapir. Et blad avispapir
-brettes dobbelt, hvoretter drivstoffrullen rulles inn i dette
-avispapiret (se fig.\vref{rakett3}).\\
+rulles rundt en pinne med tykkelse som en kulepenn (se
+fig. \vref{rakett1} og \vref{rakett2}).  Drivstoffrullen bøyer en slik
+at 1/3 av rullen blir liggende parallelt med den resterende 2/3 av
+rullen. Festes med tape.  Denne drivstoffrullen rulles så inn i
+avispapir. Et blad avispapir brettes dobbelt, hvoretter
+drivstoffrullen rulles inn i dette avispapiret (se
+fig.\vref{rakett3}).
 
 \begin{figure}[h]
 \centering
@@ -91,7 +90,6 @@ avispapiret (se fig.\vref{rakett3}).\\
 rakettkroppen blir tett i toppen}
 \label{rakett4}
 \end{figure}
-\newpage
 
 \begin{figure}[h]
 \centering
@@ -106,7 +104,6 @@ rakettkroppen blir tett i toppen}
 en tett topp}
 \label{rakett6}
 \end{figure}
-\newpage
 
 \begin{figure}[h]
 \centering
@@ -122,14 +119,14 @@ plast (den seige typen)}
 \caption{Tape-prosessen steg for steg}
 \label{rakett8}
 \end{figure}
+
 Den type tape som er benyttet her i forsøket er gråbrun 2 cm bred
-pakke-tape i plast. Denne tape typen har gode klebeeggenskaper og
-er seig.\\
-\newline
-Tapen strammes ekstra godt til i den nederste del av raketten slik
-at åpningen til drivstoffet blir trangere.Dette fordi en oppnår en
-dyse effekt og hardere jet-stråle (se figur \vref{rakett9})
-\newpage
+pakke-tape i plast. Denne tape typen har gode klebeeggenskaper og er
+seig.
+
+Tapen strammes ekstra godt til i den nederste del av raketten slik at
+åpningen til drivstoffet blir trangere.  Dette fordi en oppnår en dyse
+effekt og hardere jet-stråle (se figur \vref{rakett9})
 
 \begin{figure}[h]
 \centering
@@ -143,13 +140,13 @@ Lunta stikkes inn slik at en ser at den kommer i kontakt med
 drivstoffet (se figur \vref{rakett10}). Lunta kan godt være av den typen som er
 beskrevet som eget forsøk eller den kan enkelt og greit være en
 strimmel av drivstoffet (papiret), som stappes opp i rakettens
-åpning. Raketten skulle nå være klar for oppskytning!\\
-\newline
+åpning. Raketten skulle nå være klar for oppskytning!
+
 Har en en mistanke om at pinnen er for kort eller for lett. Kan
 utmerket godt to pinner festes til rakettkroppen. Raketten skytes
 best opp fra en flaske eller en kan rett og slett bare stikke pinnen
 ned i snøen (hvis det finnes) (se figur \vref{rakett11}).
-\newpage
+
 \begin{figure}[h]
 \centering
 \includegraphics[width=0.45\textwidth]{images/rakettbilder/10}
@@ -164,39 +161,36 @@ ned i sn
 \caption{Oppskyting av raketten. Reaksjonskraften i raketten}
 \label{rakett11}
 \end{figure}
+
 Etter antenning på lunta, gå 6 - 7 skritt bakover! Raketten kan
 eksplodere! Eksploderer raketten er det oftest fordi en har laget
 for trang dyse eller laget for kraftig drivstoff. For svak tapeing
-og for svak rakett-kropp kan også være årsaken.\\
-\newline
+og for svak rakett-kropp kan også være årsaken.
+
 Har en laget raketten riktig, skal den kunne gå en 100 til 200 meter
 med enorm hasitghet og en grå-svart røykstripe etter seg. Man
 anbefales å prøve seg fram flere ganger før en endelig kommer fram
 til riktig utforming av raketten avstemt etter drivstoff-blandingens
 styrke.
 
-
-\subsubsection{Teori}
+\section*{Teori}
 En antar at forbrenningen av drivstoffblandingen foregår etter
-følgende likning:\\
-\newline
+følgende likning:
+
 (C$_{6}$H$_{10}$O$_{5}$)$_{n}$  +  4n NaClO$_{3}$
 $\rightleftharpoons$ 4n NaCl + 6n CO$_{2}$ (g)  +  5n H$_{2}$O  +
-energi\\
-\newline
+energi
+
 Det er altså forbrenningsgassene som blir presset ut gjennom dysa på
 raketten som gir reaksjons-kraften som gjør at raketten går til værs
 (se figur \vref{rakett11}).
 
-
 Grunnen til denne reaksjonskraften er at de stoffene (CO$_{2}$ og
 H$_{2}$O) som dannes i reaksjonen er i gassfase og trenger det
 mangedobbelte av plass enn det som var i fast fase.
 \index{Reaksjonskraft} \index{Rakettbrennstoff}
 
-
-
-\subsubsection{Tips}
+\section*{Tips}
 Brukes vaskefille til preparering av drivstoff er det verdt å merke
 seg at denne absorberer mye mer klorat -løsning og blir av denne
 grunn mye kraftigere. Brukes vaskefille (gulvfille) trenger en ikke
@@ -213,26 +207,25 @@ bruke 400 gram pr. liter l
 \end{figure}
 
 
-\subsubsection{Forsiktig}
+\section*{Forsiktig}
 Organiske stoffer som har kommet i kontakt med klorat løsning og har
 tørket er svært ildsfarlige! Dette gjelder da organiske stoffer som
 er i stand til å suge opp klorat -løsningen. For
-eksempel tøy, papir og liknend.\\
-\textbf{Natriumklorat er giftig!}\\
+eksempel tøy, papir og liknende.
+
+\textbf{Natriumklorat er giftig!}
+
 Rakettene må kun antennes utendørs, helst på vinteren. Rakettene må
 ikke rettes mot noen. Reaksjonsstrålen fra raketten inneholder
 gloheite forbrenningsgasser og partikler.
 
-
-
-\subsubsection{Utstyr}
-\begin{table}[h]\begin{tabular}{ll}
-  NaClO$_{3}$ & Natriumklorat \\
-  papir &  \\
-  vaskefille &    \\
-\end{tabular}
-\caption{Kjemikalieliste til forsøket - Raketter}
-\end{table}
+\section*{Utstyr}
+\begin{itemize}[noitemsep]
+  \item NaClO$_{3}$ \index{NaClO$_{3}$}
+  \item Natriumklorat \index{Natriumklorat}
+  \item Papir
+  \item Vaskefille
+\end{itemize}
 
 \nocite{jynge}
 \nocite{bassam1}
