% category: unknown
\chapter{Fontene NH$_{3}$}
\label{fonteneNH3} \index{Fontene NH$_{3}$|textbf}
(ammoniakk, NH$_{3}$-gassens løslighet i vann)


\section*{Innledning}
Dette er et forsøk med en ganske overraskende reaksjon. I en
erlenmeyerkolbe som står på hodet, spruter vann ut av et rør akkurat
som en mini «blow-out». Men samtidig blir det klare vannet
rødfarget.
\index{Ammoniakk, NH$_{3}$}\index{NH$_{3}$}

% FIXME Har JPEG-bildet for lav oppløsning for LULU?
\begin{figure}[h]
\centering
\includegraphics[width=0.8\textwidth]{images/fontene/fontene}
\caption{Ammoniakk, NH$_{3}$-gassens løslighet i vann}
\end{figure}


\section*{Framgangsmåte}
Hell ca. 3 - 4 ml konsentrert ammoniakk, NH$_{3}$ (aq) i en 1.5
liters erlenmeyerkolbe, og varm den forsiktig over gassflamme i 1
-2 minutter slik at ammoniakken går over til gass. Bruk helst
avtrekk. Sett så i en kork med et glassrør gjennom som fra før er
smeltet igjen i den ene enden. Dette hindrer gassen i å stikke av.
Husk NH$_{3}$-gass er lettere enn luft, og gassen vil ikke stikke
av når kolben står på hode.

% FIXME Har JPEG-bildet for lav oppløsning for LULU?
\begin{figure}[h]
\centering
\includegraphics[width=1.0\textwidth]{images/fontene/fontene2}
\caption{Slik tettes den ene enden av glassrøret igjen}
\end{figure}

\index{Ammoniakk, NH$_{3}$-fontene}
Kjøl av kolben slik at gasstrykket synker. Hvis kolben er varm vil
gasstrykket være stort, og gassen vil sprute ut i vannet. Men det
er viktig at kolben er \textbf{mettet} med ammoniakk gassfor at
forsøket skal være vellykket.\\
\newline
Når erlenmeyerkolben er avkjølt kan den settes oppi et kar med ca.
0.5 liter vann som er tilsatt 5 - 6 dråper fenolftalein indikator.
Erlenmeyerkolben gis et lite puff slik at glass-spissen på røret
brytes av, og vannet kan nå suges opp gjennom røret. Det går også
an å bruke andre pH indikatorer for å få andre farger. Lakmus for
eksempel skifter fra rød til blå, og med andre indikatorer kan en
få fargene til det norske flagg.\\
\newline
\textbf{Alternativ oppsetting:}\\
\newline
Rundkolben fylles med \am gass som beskrevet tidligere. Kork
settes på med rør og dråpeteller som er fylt med vann. Vann fra
dråpeteller sprøytes inn i kolben og reaksjonen starter. Her
slipper en å smelte røret.


\section*{Teori}
\amm gass er meget godt løslig i vann. Ved 0\celcius løses 1185
liter \am gass i 1 liter vann. Konsentrert \am (aq) inneholder
34$\%$ \am. Denne løseligheten kommer av at \am og H$_{2}$O er
begge
meget polare molekyler, og de danner lett hydrogenbinding.\\
\newline
Denne gode løseligheten skaper undertrykk i erlenmeyerkolben, og
vann blir sugd opp. \amm er også base, og derfor blir vannet rødt
fordi fenolftalein somer syre-base indikator, blir rød ved pH over
9.

\section*{Tips}
HCl, saltsyre gass kan også brukes til dette forsøket istedenfor
\am, men da må en også bruke en del andre indikatorer.

\section*{Forsiktig}
\amm gass er giftig, og må ikke innhaleres i store kvanta.


\section*{Utstyr og kjemikalier}
\begin{itemize}[noitemsep]
  \item \amm, Ap. \index{Ammoniakk, NH$_{3}$}
  \item Fenolftalein løsning Ap. \index{Fenolftalein}
\end{itemize}

\nocite{jynge}

\printbibliography
