\chapter*{Forord}
\addcontentsline{toc}{chapter}{Forord}

Dette er bind 1 av i alt 3 bind som omhandler elevforsøk og demonstrasjonsforsøk i kjemi. De tre bøkene vil bli gitt ut i en større serie med bøker/hefter som Nordnorsk vitensenter har fått utarbeidet for salg til lærere i grunnskolen og den videregående skole. Bok 2 i denne serien har elektronikk som tema, mens det 3 bindet er viet øvelser og prosjekter i Biologi. Etter hvert som bøkene blir gitt ut vil de være i salg i bokhandlene og gjennom Nordnorsk vitensenter.

Demonstrasjonsforsøk hjelper å fokusere
elevenes oppmerksomhet på oppførselen og egenskapene til kjemiske
prosesser. Å bruke demonstrasjonsforsøk ene og alene som en mulighet
for å imponere med dramatiske kjemiske forandringer (effekter) eller
å imponere elevene med "magisk"  kjemi er å misbruke forsøkene og
den muligheten de gir for å lære elevene vitenskaplige konsepter og
beskrivende egenskaper
til kjemiske systemer.

Et demonstrasjonsforsøk bør være del i en prosess, ikke en
engangsforeteelse.

I prinsippet og i praksis, så er enhver demonstrasjons øvelse en
situasjon hvor lærere kan formidle holdninger vedrørende
eksperimentell kjemi, og på den måten motivere elevene til økt
eksperimentering og få dem til å forstå samspillet mellom teori og
praksis.

Demonstrasjonsforsøk bør selvfølgelig ikke bli sett på som en
erstatning for elevforsøk i klasserommet.  På laboratoriet eller i
klasserommet arbeider elevene i sitt eget tempo og gjør egne
oppdagelser i forbindelse med øvelsene. Når læreren kjører et
demonstrasjonsforsøk, er elevene vitne til kjemiske forandringer og
system som blir manipulert av læreren. Læreren kontrollerer
hastigheten og forklarer poenget/ene med hvert steg.

Begge typer forsøk bør være integrerte deler av den undervisningen
vi tilbyr elevene.

Eller som Richard W. Ramette så glimrende sa det i 1983
\cite{bassam1}:

\begin{quote}
\emph{The point of all this is not that we should become clowns in
the classroom, or that clever demonstrations should displace
hard-core development of chemical principles. The point is that we
teachers must realize, as Remsen did\cite[9-10]{getman1940},
that chemistry is relatively boring
to read and work problems about, unless the student has some vivid
mental images of the experimental knowledge of a sort that makes
chemistry seem less abstract. Teachers who feel that they have "been
down that road" and are tired of demonstrations should remember that
it is all new and interesting to their students. The teacher who
does not take advantage of demonstrations is doing students a
disservice.}
\end{quote}
Han poengterer at lærere i aller høyeste grad er i en viktig
posisjon når det kommer til det å hjelpe elevene med å forme deres
holdninger til naturfagene.\\

Flere år senere vil de aller fleste elevene kun huske noen små
fragmenter fra undervisningen vår, men de vil definitivt ha ei
holdning til vitenskap.

Denne holdninga kan selvfølgelig være negativ, av grunner som blant
annet er tatt opp i Tom Lippincotts ``Why Students Hate
Chemistry''\cite{lippincott1979}, men det vil absolutt være ønskelig
at elevene våre kan ha en følelse av at det er en viss mystikk og
spenning forbundet med faget kjemi.

\section*{Presentere effektive demonstrasjonsforsøk}
\addcontentsline{toc}{section}{Presentere effektive demonstrasjonsforsøk}

 Hver eneste
demonstrasjons øvelse som presenteres for elever i et klasserom, bør
ha som mål å øke elevenes forståelse av de kjemiske prosessene og
samtidig bedre elevenes evner til å utføre
observasjoner.\\
I stedet for å si ``Nå skal jeg  demonstrere uløseligheten til
bariumsulfat ved å blande like mengder av en 0.1M bariumklorid- og
en  0.1M natriumsulfat løsning''. Kan en heller si ``La oss blande
like mengder av en en 0.1M bariumklorid- og en  0.1M natriumsulfat
løsning og se hva som skjer''.

Så istedet for å annonsere hva som skal skje, understreker man
heller hvor viktig det er å observere alle forandringene gjennom
hele forsøket. I samtlige demonstrasjoner vil kjemien snakke for seg
selv, mer nøyaktig og overbevisende, enn noen kan formulere på et
papir, ei tavle eller via en overhead.

Like i etterkant av en demonstrasjonsøvelse er det utmerket å la to
eller flere av elevene fortelle hva de har observert for hele
klassen, før læreren fortsetter å manipulere. På denne måten får
elevene fin trening på muntlig å formulere sine egne observasjoner
og ta del i de øvrige elevenes observasjoner.

Wesley Smith\footnote{Wesley Smith fra Richs College, fakultetsmedlem
  av Universitetet i Wisconsin-Madison fra 1974 til 1977} har
framhevet seks karakteristiske regler\cite{cdp1978} for hvordan en kan
utføre en demonstrasjon mest mulig effektivt med tanke på utbyttet
elevene skal sitte igjen med.

\begin{enumerate}
    \item \textbf{Demonstrations must be timely and appropriate.}\\ En
    demonstrasjon bør utføres for å møte et spesifikt læremål.
    En demonstrasjon utført for sin egen del har begrenset effekt og
    bør være knyttet opp mot den aktuelle teorien som der og da
    gjennomgås.
    \item \textbf{Demonstrations must be well prepared and rehearsed.}\\ For
    å sikre en suksess, bør en ha utført forsøket på forhånd og
    sørge for at alt utstyret og alle kjemikaliene som trengs er
    tilstede før man utfører demonstrasjonen for elevene.
    \item \textbf{Demonstrations must be visible and large-scale.}\\ En
    demonstrasjon hjelper kun de elevene som får oppleve den.
    Øvelsen må rigges slik til at alle elevene i klasserommet kan se
    hva som skjer. Hvis nødvendig - rigg gjerne til over kateter
    høyde. Det er også viktig at øvelen er skalert i forhold til
    elevmassen og klasserommets størrelse. Kun noen få elever er
    i stand til å få med seg et forsøk som utføres i micro-skala.
    \item \textbf{Demonstrations must be simple and uncluttered.}\\ En vanlig
    kilde som distraherer elvene er rot på benken hvor øvelsen skal
    ta til. Fjern alt utstyr, papir, og annet rot slik at kun det
    utstyret som trengs for demonstrasjonen er tilstede. All
    oppmerksomhet skal være rettet mot demonstrasjonen og ikke noe
    annet.
    \item \textbf{Demonstrations must be direct and lively.}\\ Action er en
    viktig del av en demonstrasjon. Og er vel den indigrensen som i
    all hovedsak sørger for at demonstrasjoner er så ypperlige til å
    holde på elevenes oppmerksomhet. Hvis ingenting spesielt skjer
    på demonstrasjons bordet - mister elevene fort interessen og
    oppmerksomheten.
    \item \textbf{Demonstrations must be dramatic and striking.}\\ Alle
    demonstrasjoner kan bli forbedret gjennom måten de blir
    presentert på. En demonstrasjonsøvelse er i henhold til Alfred
    T. Collette\cite{collette1973} som et rollespill. ``A
    demonstration is produced much
    as a play is \emph{produced}. Attention must be given to many of the
    same factors as stage directors consider: visibility,
    audibility, single centers of attention, audience participation,
    contrats, climaxes.''
\end{enumerate}

Det er vårt håp at boka skal stimulere lærere til å la elevene utføre flere og varierte forsøk innenfor kjemi.

\begin{flushright}
Cato Hauge, 2009
\end{flushright}

\printbibliography
