\section{Kvikksølvhjerte}
\label{Kvikksolvhjerte} 
(Oksidasjon av kvikksølv Hg og jern Fe)\\
\index{Kvikksølvhjerte|textbf}\index{Oksidasjon av kvikksølv|textbf}\index{Kaliumdikromat}\index{Kvikksølv}


\subsubsection{Innledning}
\begin{figure}[h]
\centering
\includegraphics[width=1.0\textwidth]{images/hjerte/hjerte}
\caption{Oksidasjon av kvikksølv Hg og jern Fe}
\end{figure}
Dette er en type oscillerende reaskjon. Når jernspikeren er i
kontakt med kvikksølvdråpen, begynner den å trekke seg sammen
rytmisk. Hvis en stiller spikeren riktig inntar dråpen en hjerteform
når den pulserer. Dette fortsetter i lang tid helt til
oksidasjonsmiddelet er brukt opp.


\subsubsection{Framgangsmåte}
Plasser en kvikksølvdråpe (Hg) ca. 2 ml på et stort urglass, og dekk
hele dråpen med 6M \sv. (Svovelsyren kan lages ved å fortynne 33 ml
konsentrert \sv med vann til 100 ml. Tilsett vannet forsiktig så
unngår en syresprut).\\
Når dråpen er dekket med syre, tilsetter en 1 ml 0.5M kaliumdikromat
K$_{2}$Cr$_{2}$O$_{7}$, (eventuelt 0.5M kaliumpermanganat
KMnO$_{4}$). Sterkere løsning gir for kraftig reaskjon og dårlig
resultat.\\
\newline
0.5M K$_{2}$Cr$_{2}$O$_{7}$ = 1.5 gram løst i 10 ml vann\\
\newline
0.5M KMnO$_{4}$ = 0.8 gram løst i 10 ml vann\\
\newline
Spikeren må være pusset ren for at den skal reagere skikkelig.\\
\newline
Jernspikeren settes forsiktig inn til kanten av dråpen. Sett den
gjerne fast i stativ. Dråpen trekker nå seg ofte sammen, da må en
skyve spikeren forsiktig utfra kanten igjen, og den begynner å
pulsere. Å sette spikeren slik at den stusser dråpen midt i, pleier
å gi dårlig resultat da dråpen beveger seg for kraftig. Urglasset
kan plasseres på en overhead-prosjektor, for at flere kan se
forsøket.


\subsubsection{Teori}
Pulseringen kommer av svingninger i intensiteten av to
oksidasjonsreaksjoner. Selve sammentrekkningene har sin årsak i hvor
mange elektroner det er på kvikksølvoverflaten. Få elektroner gir
liten overflate. Mange elektroner gir stor overflate. Når dikromaten
oksiderer kvikksølvdråpen, blir det få elektroner på overflaten.
Reaksjon I:\\
\newline
Cr$_{2}$O$_{7}$$^{2-}$  +  3Hg  +  14H$^{+}$  =  2Cr$^{3+}$  +  3Hg$^{2+}$  +  7H$_{2}$O\\
\newline
Men så antar vi at kvikksølv begynner å oksidere jern, siden jern er
lettere å oksidere enn kvikksølv. Når dette skjer, øker antallet
elektroner på kvikksølvoverflaten. Reaskjon II:\\
\newline
3Hg$^{2+}$  +  2Fe  =  3Hg  +  2Fe$^{3+}$\\
\newline
Intensiteten til reaksjon I og II veksler med tiden, men årsaken til
dette er ikke helt klarlagt.


\subsubsection{Forsiktig}
Kvikksølvmetall er ikke spesielt giftig, men kvikksølvdamp er meget
giftig. La derfor ikke metallet stå åpent i et romi flere timer.
Hell heller ikke Hg-metallet og løsningen i vasken. Det må eventuelt
felles med sulfid, eller samles på ei restflaske.\\
Konsentrert \sv er etsende og reagerer kraftig med vann! Unngå
sprut! \index{\sv}


\subsubsection{Utstyr og kjemikalier}
\begin{table}[h]
\begin{tabular}{ll}
  Kvikksølv, Hg & Konsentrert \sv \\
  Kaliumpermanganat, KMnO$_{4}$ & Kaliumdikromat, K$_{2}$Cr$_{2}$O$_{7}$ \\
\end{tabular}
  \caption{Kjemikalieliste til forsøket - Kvikksølvhjerte}
\end{table}



\subsubsection{Referanser}
\begin{description}
    \item[\lbrack1\rbrack] Knut Jynge $\&$~Bjørn Riise.
\newblock Funny reactions.
\newblock Chemistry reports, University Of Tromsø; Institute Of Mathematical
  and Physical Sciences, July 1994.
    \item[\lbrack2\rbrack] Bassam~Z. Shakhashiri.
\newblock {\em Chemical Demonstrations - A Handbook for Teachers of Chemistry},
  volume~1.
\newblock The University of Winsconsin Press, 1 edition, 1983.
\newblock 343 pages \\ ISBN: 0-299-08890-1.
\end{description}
