X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-infor-lif-else-laula.git/blobdiff_plain/c2ba67f10d287632f2c508095ef63c7024f8cbe0..29d1f5082383a713314d10df03de1827cd5b0249:/manuscript.adoc?ds=inline

diff --git a/manuscript.adoc b/manuscript.adoc
new file mode 100644
index 0000000..5bfc476
--- /dev/null
+++ b/manuscript.adoc
@@ -0,0 +1,477 @@
+= InfÃ¶r lif eller dÃ¶d?: Sanningsord i de lappska fÃ¶rhÃ¥llandena
+:author: Else Laula Renberg
+:lang: sv
+:publisher: Wilhelmssons boktryckeri A.-B. Stockholm 1904
+
+== InfÃ¶r lif eller dÃ¶d?: Sanningsord i de lappska fÃ¶rhÃ¥llandena
+
+LÃ¥ngt uppe bland fjÃ¤llen i Ã¶fversta Norrland bor sedan mannaminnes
+tider vÃ¥r stam. Svunna tiders hÃ¤fder tÃ¤lja dock att vi lappar icke
+alltid varit hÃ¤nvisade till att sÃ¶ka lefvebrÃ¶d bland kala bergstoppar,
+utan lemningar frÃ¥n forna tider visar att lapparna besuttit rymliga
+betesmarker under gynnsamma fÃ¶rhÃ¥llanden. Under seklernas lopp har
+lappen dock alltjÃ¤mt fÃ¥tt vika fÃ¶r den jordbruksidkande germanska
+rasen. Fredlig, lugn, sluten och alltid nÃ¶jd med sin lott har lappen
+utan protester sjÃ¤lfmant lemnat hvad han trott vara hans tillhÃ¶righet
+och tum fÃ¶r tum ha de svenska nybyggarna dragit till sig den
+betesmark, som af lapparne anvÃ¤ndts. De hafva dÃ¤raf fÃ¥tt namnet
+Â»nomadiserandeÂ» d. v. s. stÃ¤ndigt vandrande, men mÃ¥nne icke den
+omstÃ¤ndigheten, att de svagare under alla tider fÃ¥tt gifva vika fÃ¶r de
+starkare, varit orsaken till denna vandringslusta. Att lappen har
+betingelser fÃ¶r att bosÃ¤tta sig nÃ¤r han fÃ¥tt sitt lefvebrÃ¶d, dÃ¤rom
+vittna med tillrÃ¤cklig tydbarhet de sista decenniernas
+erfarenheter. Man gÃ¶r orÃ¤tt om man i lappbefolkningens tvungna
+undandragande ser nÃ¥got af zigenarlifvet. VÃ¥rt folk vilja blifva
+bofasta om de dÃ¤rtill fÃ¥tt rÃ¤ttighet, men de hafva i alla tider lefvat
+i en undantagsstÃ¤llning eller med andra ord â de hafva stÃ¤llts utom
+lagen, utom de allmÃ¤nna rÃ¤ttigheternas grÃ¤ns.
+
+FÃ¶ga eller litet lemna lappska kulturskildrare af lappens jernhÃ¥rda
+kamp fÃ¶r tillvaron och de tvungna omstÃ¤ndigheter, hvarunder de hafva
+att fÃ¶rskaffa sig sitt uppehÃ¤lle. Merendels framstÃ¤lles lappens
+arbete, hans kamp fÃ¶r brÃ¶det, hans sÃ¤regna lefnadsfÃ¶rhÃ¥llanden och
+hans Ã¤fventyr i sagornas skimrande ljus, hans verkliga arbete fÃ¶r
+nÃ¶jestillfredsstÃ¤llelse. TyvÃ¤rr Ã¤r dock icke lappens lefnad ett
+tidsfÃ¶rdrif utan ett af mÃ¶dor, faror och umbÃ¤randen uppfylldt
+lif. Hvem tÃ¤ljer de lappska hemmens tÃ¥rfyllda kval, hvem uttalar
+trÃ¶stens ord till de hÃ¥rdt prÃ¶fvade, hvem mÃ¤ttar enkor och faderlÃ¶sa
+barn och hvem rÃ¤cker lappen en skÃ¤rf i nÃ¶dens dag? Man sÃ¤tter sig icke
+in i lappbefolkningens fÃ¶rhÃ¥llanden utan betraktar det hela som en
+fÃ¶rÃ¥ldrad brokig tafla bredvid svenskens hÃ¶gre kulturstadium. Och dock
+tillmÃ¤tes orÃ¤ttvist den lappska befolkningen kulturlyten, hvilka ej
+hafva sin uppkomst i vÃ¥r stam utan Ã¤ro till oss Ã¶fverfÃ¶rda frÃ¥n de
+hÃ¶gre kultiverade. Ja, man har dÃ¤rvid gÃ¥tt sÃ¥ lÃ¥ngt att man dÃ¤rfÃ¶re
+ansett oss ej vara vÃ¤rdiga att inrangeras bland folkslag eller med
+andra ord Ã¥tnjuta rÃ¤ttigheten att existera. Efter denna korta
+inledning vill jag Ã¶fvergÃ¥ till en skildring af de laster, hvaruti
+vÃ¥rt folkslag sÃ¤gas vara fÃ¶rsjunkna uti och som Ã¶ppet sagts mig vara
+orsaken till den hjÃ¤lplÃ¶sa stÃ¤llning, lappen befinner sig uti.
+
+=== Lapparnes dryckenskap.
+
+NÃ¤r jag i vÃ¥ras sÃ¶kte att vÃ¤cka intresse fÃ¶r vÃ¥rt folk, framhÃ¥llande
+den hjÃ¤lplÃ¶sa stÃ¤llning de befunno sig uti och den sÃ¤rstÃ¤llning de
+intogo i frÃ¥ga om rent mÃ¤nskliga rÃ¤ttigheter, mÃ¶ttes jag med orden:
+Â»Lapparne supa, de dricka, de kunna icke upphjÃ¤lpasÂ» o. s. v. Till en
+bÃ¶rjan vill jag konstatera det faktum att bland vÃ¥ra lappar finnas
+inga vanedrinkare och sedan tider man minnes tillbaka har icke
+Ã¥tminstone i min hemtrakt nÃ¥gon lapps dÃ¶dsorsak varit
+alkoholsjukdom. JÃ¤mfÃ¶rdt med de senaste svenska iakttagelserna, som
+konstaterat att 50 tusen drinkare befolka landet, torde den lappska
+dryckenskapen icke bÃ¶ra Ã¶fverskattas sin betydelse. DÃ¤remot fÃ¶rekommer
+beklagligt nog att berusade lappar upptrÃ¤da vid marknader, som hÃ¥llas
+vid kusten, men Ã¤fven dÃ¥ i ett mycket ringa antal. Men dessa bestÃ¥
+ingalunda af sÃ¥dana, som hafva fÃ¶r vana att berusa sig, utan utgÃ¶ras
+af tillfÃ¤lliga supare, som genom kÃ¶p, byte eller annan handel kommit i
+berÃ¶ring med svenska marknadsbesÃ¶kare och bjudits fÃ¶rtÃ¤ring fÃ¶r att
+Â»affÃ¤rerna skall gÃ¥ bÃ¤ttreÂ». Men Ã¤fven detta nationallyte Ã¤r i
+fÃ¶rsvinnande och det af sin egen orsak, nÃ¤mligen den, att lappen
+merendels inser att han gÃ¶r dÃ¥liga affÃ¤rer nÃ¤r han lÃ¥ter berusa sig.
+
+OberÃ¤ttigandet att kasta ett folks ovana pÃ¥ en annan rasâ skuldror och
+dÃ¤raf fÃ¶rklara en hjÃ¤lplÃ¶s belÃ¤genhets berÃ¤ttigande, lyser Ã¤fven bjÃ¤rt
+fram infÃ¶r pÃ¥stÃ¥endet att lappen icke sjÃ¤lf producerar, fÃ¶rsÃ¤ljer
+eller pÃ¥ annat sÃ¤tt tillhandahÃ¥ller berusande drycker. Den last, som
+har sitt upphof inom folkets egna landamÃ¤ren, bÃ¶r icke pÃ¥bÃ¶rdas andra
+folk, som genom njutningslystnaden fÃ¶rledes att sjunka i densamma.
+
+=== Tiggeri af nÃ¶d eller lÃ¤ttja?
+
+Beklagligt Ã¤r det fÃ¶rhÃ¥llande, hvarmed man Ã¤fven framhÃ¥ller lapparnes
+tiggeri, sÃ¥som fÃ¶ranledt af lÃ¤ttja. VÃ¥rt folk kunna indelas i tvÃ¥
+olika afdelningar, beroende pÃ¥ det fÃ¶rhÃ¥llande de stÃ¥ till fÃ¶rvÃ¤rfvet
+af det dagliga brÃ¶det, nÃ¤mligen renÃ¤gande och icke renÃ¤gande lappar De
+fÃ¶rra utgÃ¶ras af sÃ¥dana, som trots alla svÃ¥righeter lyckats behÃ¥lla
+sina renar; de senare dÃ¤remot af de, som genom ett eller annat
+fÃ¶rhÃ¥llande blifvit utan renar, hvilket Ã¤r detsamma som fÃ¶rlusten af
+sitt lefvebrÃ¶d. Det Ã¤r endast genom utrÃ¶nandet af pÃ¥ hvad sÃ¤tt en lapp
+gÃ¥tt fÃ¶rlustig sina renar, som man kan bedÃ¶ma, om tiggeriet Ã¤r
+fÃ¶rorsakadt af lÃ¤ttja eller af verklig nÃ¶d. Lappens framtid Ã¤r
+fÃ¶rknippad med renen, hans trogne fÃ¶ljeslagare genom lifvet. Af den
+har han sin existens, utan honom stÃ¥r han infÃ¶r hungersnÃ¶den. Jagt och
+fiske mÃ¥ste alltid rÃ¤knas som en bisyssla, mera till att sÃ¶ka Ã¤n att
+erhÃ¥lla lefvebrÃ¶d. PÃ¥ renen mÃ¥ste man sÃ¶ka lappens
+existensminimum. Ett lappmatlag pÃ¥ sju personer (man, hustru och fem
+barn) behÃ¶fver Ã¥rligen till sitt hushÃ¥ll nedslagta 40 renar, hvaraf 20
+anvÃ¤ndas till lapphemmets eget behof af kÃ¶tt och den andra hÃ¤lften
+fÃ¶rsÃ¤ljas till inkÃ¶p af mjÃ¶l och andra lifsfÃ¶rnÃ¶denheter jÃ¤mte
+beklÃ¤dnad. FÃ¶r dessa 20 renar erhÃ¥ller lappen i lyckligaste fall
+omkring 300 kr. PÃ¥ denna summa drar en lappsk familj sig drÃ¤gligt fram
+genom lifvet. Men nu en annan sak. FÃ¶r att efter denna berÃ¤kningsgrund
+fastslÃ¥ ett existensminimum, behÃ¶fver lappen till sitt fÃ¶rfogande en
+renhjord af nÃ¤ra 350 renar, och detta antal kan icke en lapp pÃ¥ tio
+uppbringa. En renhjord pÃ¥ 100, det minsta antal som en lapp kan hafva
+fÃ¶r att upptrÃ¤da som sjÃ¤lfstÃ¤ndigt renÃ¤gande, lemnar en Ã¥rlig
+afkastning af 30 renkalfvar. Dessa spÃ¤da kalfvar utsÃ¤ttas nu med ens
+fÃ¶r tusentals faror, icke minst att mÃ¤rka nybyggarnes hundar. Redan
+efter ett Ã¥r har afkomman med sÃ¤kerhet nedbringats med minst ett
+tiotal, andra Ã¥ret till 15 och vid fullvuxen Ã¥lder till 12.
+
+AlltsÃ¥ skulle lappen med blick pÃ¥ framtiden icke fÃ¥ nedslakta mer Ã¤n
+12 Ã  hÃ¶gst 15 renar pr Ã¥r. Hvarje antal som dÃ¤rÃ¶fver gÃ¥r, inverkar pÃ¥
+den framtida betingelsen att lefva fÃ¶r lappen. Nedslaktar han
+exempelvis existensminimummet 40 renar, har han redan efter ett Ã¥rs
+tid renstocken nedbringad till 70 och fortfar detta fÃ¶rhÃ¥llande Ã¤r han
+redan efter ett par tre Ã¥r under mÃ¶jligheternas grÃ¤ns, under
+betingelsen att lefva. NÃ¤r renarnas antal understigit 100, kan lappen
+icke lÃ¤ngre Ã¤gna sig Ã¥t skÃ¶tseln af sina egna renar, utan lÃ¤mnar dÃ¥
+desamma i vÃ¥rden hos nÃ¥gon renÃ¤gande lapp, som sjÃ¤lf icke har
+tillrÃ¤ckligt antal renar, och slÃ¥r han sig merendels sjÃ¤lf ned pÃ¥ en
+jordtorfva fÃ¶r att med jordens brukande bidraga till existensens
+mÃ¶jlighet. Under tiden gÃ¥r nu hans renar Â»ut sigÂ» mestadels pÃ¥
+svÃ¥righeten att skydda det uppvÃ¤xande renslÃ¤ktet mot renmÃ¤rken. DÃ¥
+Ã¥terstÃ¥r endast lappens jordbrukstorfva och dÃ¥ har han den
+framtrÃ¤ngande svenske nybyggaren att kÃ¤mpa med. Lappen fÃ¥r â alla
+Ã¶mmande omstÃ¤ndigheter till trots â gifva vika och obarmhertigt
+drifves han till tiggarstafven, han har ju icke Ã¤ganderÃ¤tt till sitt
+land utan Ã¤ger endast rÃ¤tt till renbete. Utan renar, utan jord, utan
+utsikt att lefva af sina hÃ¤nders arbete finnes ju ingen annan
+mÃ¶jlighet Ã¤n att anropa barmhertiga medmÃ¤nniskor om hjÃ¤lp. Till rÃ¥ga
+pÃ¥ all denna helt vanliga olycka har den lappska befolkningen att nu
+utstÃ¥ alla de sviter, som uppkommit efter de Â»sju hÃ¥rda Ã¥rensÂ»
+historia, hvarfÃ¶r ofvan relaterade nÃ¶d blifver allt mera och mera
+allmÃ¤n. De sju hÃ¥rda Ã¥ren inleddes med Ã¥ret 1892, dÃ¥ vintern kom
+tidigt, redan S:t Michaeli dag. Genom den tidiga vintern frÃ¶s snÃ¶n
+till is och betÃ¤ckte bergen, hvarfÃ¶re renen icke kunde komma Ã¥t den
+renmossa, som hÃ¶r till hans uppehÃ¤lle. Tusentals renar dogo dÃ¥ af
+svÃ¤lt, och detta fÃ¶rnyades sedan Ã¥rligen en lÃ¥ng tid. SÃ¥ kommo de
+stora timmerdrifningarna och renar â likaledes i tusental â blefvo
+nedfÃ¤llda af trÃ¤den. (I denna frÃ¥ga vill jag i fÃ¶rbigÃ¥ende nÃ¤mna, att
+lapparna icke fÃ¶r dessa olyckor erhÃ¶llo nÃ¥gon skadeersÃ¤ttning.)
+FÃ¶rutom dessa olyckor hade renarne alltid att kÃ¤mpa med nybyggarnas
+hundar. Som ett talande exempel pÃ¥ huru lÃ¤tt en lapp kan bringas till
+nÃ¶dens brant, vill jag anfÃ¶ra fÃ¶ljande:
+
+Lappmannen Gustaf Klementson i Fatmomakke var fÃ¶r nÃ¥gra fÃ¥ Ã¥r sedan
+ansedd som en vÃ¤lbÃ¤rgad lappman. Han Ã¤gde en renhjord pÃ¥ omkring 300
+renar och hade sÃ¥ledes existensmÃ¶jligheter fÃ¶r den stora familj, 11
+personer, de voro. Hufvudsakligen genom timmerdrifningen nedslogos
+hans renar och dÃ¤rmed var hans uppehÃ¤lle som renÃ¤gande lapp fÃ¶rbi. PÃ¥
+sitt lappskatteland sÃ¶kte han nu att fÃ¶rebygga sin ruin och gÃ¶ra detta
+fruktbÃ¤rande. Nu i dessa dagar har den svenske nybyggaren fullbordat
+lappmannens Ã¶de â och lappmannen utestÃ¤ngts frÃ¥n rÃ¤tten till sitt
+lappskatteland. Hvad skall nu den arme af olyckan hemfÃ¶ljde sÃ¶ka sitt
+brÃ¶d. ÃterstÃ¥r fÃ¶r honom, fadern med de nio barnen, nÃ¥gon annan utvÃ¤g
+Ã¤n att sÃ¶ka brÃ¶det hos barmhertiga medmÃ¤nniskor, sÃ¥ framt han vill
+undgÃ¥ hungersnÃ¶den? Ãr nÃ¶den hÃ¤r fÃ¶ranledd af lÃ¤ttja eller af verkligt
+behof?
+
+Det Ã¤r sant att hvarje Ã¥r beviljas ett statsanslag till nÃ¶dlidande
+lappar, men dessa understÃ¶d ha dock endast i undantagsfall, och dÃ¥ i
+mycket smÃ¥ belopp kommit de fattiga lapparne till godo. Medlen af
+sÃ¤ndas till kommunalstyrelserna i de olika lappsocknarne och denna
+styrelse, som utgÃ¶res af svenska bebyggare, behÃ¥ller merendels summan
+fÃ¶r kommunens rÃ¤kning fÃ¶r att betÃ¤cka utgifterna fÃ¶r de lappar, som
+Ã¥tnjuta helt understÃ¶d af kommunen (s. k. Â»sockenlapparÂ»).
+
+Om den lappska nÃ¶den, orsakerna till lappens tiggeri, till bekymren
+som hota lapphemmens framtid och dÃ¤rmed fÃ¶rknippade omstÃ¤ndigheter,
+vore mycket att andraga, men dÃ¥ jag tror att de rader jag skrifvit om
+denna sak, Ã¤ndrar svenskens uppfattning om detta sakfÃ¶rhÃ¥llande,
+Ã¶fvergÃ¥r jag till medlen, hvarmed den lappska befolkningen skulle
+kunna upphjÃ¤lpas. Vi hafva velat benÃ¤mna den
+
+=== Lapparnes existensfrÃ¥ga
+
+dÃ¤rvid framhÃ¥llande att hela vÃ¥rt folks Ã¶de beror endast och allenast
+pÃ¥ denna frÃ¥gas nÃ¶jaktiga lÃ¶sning. FÃ¶r att utreda dessa bÃ¤ttre vill
+jag fÃ¶rst behandla grundfrÃ¥gan angÃ¥ende lapparnes Ã¤ganderÃ¤tt till sina
+lappskatteland, jÃ¤mte rÃ¤tten fÃ¶r lapparne att idka Ã¥kerbruk. Genom
+Kungl. Bref af den 13 december 1867 bestÃ¤mdes en odlingsgrÃ¤ns, hvarvid
+en grÃ¤nslinie sattes mellan den svenske nybyggaren och den lappska
+befolkningen. Nybyggarne halva erhÃ¥llit Ã¤ganderÃ¤tt till sina hemman,
+under det att lapplandet fÃ¶rklarades vara kronomark. Med anledning
+hÃ¤raf bortadvocerades lapparnes rÃ¤tt till den jord, hvaruppÃ¥ vi alla,
+naturligt sedt, hafva att hÃ¤mta vÃ¥rt lifsuppehÃ¤lle. Genom att endast
+hafva dispositionsrÃ¤tt till ett jordomrÃ¥de, lappskattelandet, och med
+dystra aningar vÃ¤nta pÃ¥ den dag, dÃ¥ man kan blifva bortfÃ¶rd frÃ¥n sitt
+hem, dÃ¤r generation efter generation nedlagt sin ungdoms arbetskraft,
+sin mannaÃ¥lders mÃ¶da och Ã¥lderdomens arbetshjÃ¤lp, kan icke gifva den
+arbetslust, en kraftig stam bÃ¶r utveckla. Arbetslusten klÃ¤des i
+handling fÃ¶rst vid det tillfÃ¤lle nÃ¤r man vet, att man gagnar sig
+sjÃ¤lf, sina barn och sina efterkommande. Idoghet och ihÃ¤rdighet saknas
+icke bland lappbefolkningen, det Ã¤r endast fÃ¶remÃ¥lets faktiska
+bestÃ¥ende, som fÃ¶rhindrar arbetsintensiteten och den vÃ¤lmÃ¥ga, som
+annars skulle sprida sig. Med de jÃ¤mtlÃ¤ndska lapparnes Ã¶de framfÃ¶r
+sina Ã¶gon, dessa som jagats upp till ofruktbara berg pÃ¥ grund af att
+deras rÃ¤ttsfrÃ¥ga till jorden ej beaktats, kunna icke de vester- och
+norrbottniska lapparne inse annat Ã¶de, Ã¤fven de, sÃ¥ lÃ¤nge frÃ¥gan om
+rÃ¤tten till jorden icke lÃ¶ses.
+
+Ãrligen och dagligen gifves Ã¤fven hos oss Vesterbottens lappar exempel
+pÃ¥ hvarthÃ¤n tillstÃ¥ndet leder. FÃ¶r en tid tillbaka, lÃ¥t oss sÃ¤ga 30- Ã 
+40-tal Ã¥r, kommo de svenska nybyggarne och frÃ¥gade vÃ¤nligt om de kunde
+fÃ¥ slÃ¥ sig ned och odla upp en bit mark. Lappen sÃ¥g i detta
+fÃ¶rhÃ¥llande ingen som helst orsak att neka den arbetsamme mannen. Om
+nÃ¥gra Ã¥r hade nybyggaren odlat upp marken omkring sitt tjÃ¤ll, och tog
+syn pÃ¥ densamma. VederbÃ¶rande beviljade beredvilligt lagfart Ã¥ marken
+och icke blott den mark, som han sjÃ¤lf odlat utan dÃ¤rtill ett Ã¶frigt
+omrÃ¥de. OmrÃ¥det kunde, och gjorde det i de flesta fÃ¶rhÃ¥llanden,
+strÃ¤cka sig om lappens frodiga renvallar och skatteland, den som fÃ¶rut
+varit vÃ¤nlig nog att tillmÃ¶tesgÃ¥ nybyggarens Ã¶nskningar att fÃ¥ odla
+marken bredvid honom. SÃ¥ gick vÃ¤l nÃ¥gra Ã¥r och en vacker dag infinner
+sig vederbÃ¶rande synemÃ¤n och kungÃ¶r fÃ¶r den olycklige lappen att han
+icke lÃ¤ngre Ã¤ger rÃ¤ttighet till den grÃ¶da, som af honom vidare
+inbÃ¤rgas.
+
+Med dessa syner framfÃ¶r sina Ã¶gon lÃ¤r vÃ¤l ingen fÃ¶rundra sig Ã¶fver att
+den lappska befolkningen kÃ¤nner en bÃ¤fvan fÃ¶r hvad som komma
+skall. Merendels utgÃ¶res nu denna lappska befolkning, som pÃ¥ sÃ¥dant
+sÃ¤tt bortdrifves af sÃ¥dana, som icke Ã¤ro renÃ¤gande och hvad Ã¶det blir
+fÃ¶r dessa olyckliga Ã¤r icke svÃ¥rt att fÃ¶rutse. De blifva fattiga och
+utarmade. DÃ¤rhÃ¤n har lapparnes osÃ¤kra rÃ¤ttsstÃ¤llning ledt, pÃ¥ grund af
+deras undantagsstÃ¤llning i den svenska jordrÃ¤ttsskipningen. Svensk
+praxis har dock alltid varit och Ã¤r det Ã¤nnu, att vid afvittrings- och
+storskiftesfÃ¶rrÃ¤ttningar det folk, som af Ã¥lder bott och brukat
+landet, fÃ¥tt fÃ¶r sig och sina efterkommande fÃ¶r evÃ¤rdelig tid
+tilldelad sin beskÃ¤rda del. Lappen mÃ¥ste tillerkÃ¤nnas Ã¤fven denna
+rÃ¤ttsstÃ¤llning, eljest Ã¤r hans Ã¶de besegladt. Han drifves i annat fall
+allt lÃ¤ngre och lÃ¤ngre upp mot de kala bergstopparne mot norska
+grÃ¤nsen, den han ju icke fÃ¥r Ã¶fverskrida. Vid denna tidpunkt, dÃ¥ Ã¤r
+vÃ¤l ocksÃ¥ vÃ¥r strid fÃ¶rgÃ¤fves, och dÃ¥ Ã¤r det fÃ¶rbi med de svenska
+lapparne. Men hvem i vÃ¥rt humana tidehvarf Ã¥tager sig att kasta den
+historiska dÃ¶dsdomen Ã¶fver ett folk, som trots all sin brist pÃ¥
+mÃ¤nskliga dygder dock icke kan Ã¶fverbevisas om att det genom eget
+fÃ¶rvÃ¥llande fÃ¶rorsakat sin undergÃ¥ng.
+
+I sammanhang med rÃ¤tten till jorden stÃ¥r lappens rÃ¤tt att Ã¶fvergÃ¥ till
+jordbruksidkande folk och bruka sina lappskatteland. Genom sÃ¥dana
+fÃ¶rhÃ¥llanden, som de af nybyggarnes sÃ¤tt att gÃ¥ till vÃ¤ga gentemot den
+lappska befolkningen jag nyss nÃ¤mnt och det understÃ¶d de dÃ¤rvid vinna
+af den svenska lagen kan vi icke annat Ã¤n se denna rÃ¤tt oss
+bestriden. Marken dÃ¤rofvan odlingsgrÃ¤nsen Ã¤r oss tilldelad fÃ¶r
+renbete, icke fÃ¶r jordbruk. En del skÃ¤l, som jag i annat sammanhang
+berÃ¶rt, har tydliggjort, att vi i betraktande af lefvebrÃ¶det icke ha
+annan utsikt Ã¤n, att nÃ¤r renarne pÃ¥ ett eller annat sÃ¤tt fÃ¶rolyckats
+vi mÃ¥ste gÃ¥ till brukandet af vÃ¥rt lappskatteland. Men Ã¶fver detta
+stÃ¥r en tidsfrÃ¥ga, nÃ¤mligen den att hela folket fÃ¶rr eller senare
+mÃ¥ste gÃ¥ till jordbruket. Renen finner ej lÃ¤ngre sitt bete bland
+fjÃ¤llen. I en ej allt fÃ¶r aflÃ¤gsen framtid hafva vi att se att den ene
+lappen efter den andre fÃ¶rlorar sina renar. Ogynnsamma fÃ¶rhÃ¥llanden
+komma dÃ¤rvid att medverka, icke minst den skadeersÃ¤ttningsskyldighet,
+den renÃ¤gande lappen numera underkastas enligt bestÃ¤mmelserna i Â§ 14
+uti lapplagen den 1 juli 1898, och genom hvilken bl. a. en lappman
+helt nyligen dÃ¶mdes till tre tusen kronors skadeersÃ¤ttning. Och
+hvarfÃ¶r skall lappens existensfÃ¶rmÃ¥ga kringskÃ¤ras af lagar?
+Erfarenheten lÃ¤rer att inget folk gÃ¥r sÃ¥ framÃ¥t som nÃ¤r frihet rÃ¥der i
+alla delar. Lappens frihet Ã¤r kringskuren. Hans kamp fÃ¶r lefvebrÃ¶det
+Ã¤r utstakad och betingelsen att lefva hÃ¤nskjuten allenast till renarne
+och renarnes skÃ¶tsel. I medvetandet finnes dock allt jÃ¤mt en kÃ¤nsla
+som talar om frihet och denna kÃ¤nsla Ã¥terfinnes Ã¤fven hos oss, lappar!
+
+RenbetesrÃ¤tten Ã¤r, som jag antydt, nÃ¤rmare beskrifven i fÃ¶rfattningen
+om utstakningen af odlingsgrÃ¤nsen den 13 dec. 1867. Den markeras allt
+emellanÃ¥t af en dagorder frÃ¥n UmeÃ¥ landskansli och hÃ¥lles dÃ¥ i sÃ¥dan
+form, att man skulle tro, att lapparnes renbetesrÃ¤tt vore
+betryggad. FramfÃ¶r mig ligger en lÃ¤nskungÃ¶relse af den 12 januari
+1898, dÃ¤ri det heter, att anlÃ¤ggning af nybyggen ofvan odlingsgrÃ¤nsen
+icke finge vidare af kungl. maj:ts befallningshafvande beviljas; att
+de nybyggen, som redan funnos ofvan odlingsgrÃ¤nsen, skulle Ã¥terlÃ¤ggas
+till kronomark och att all mark ofvan odlingsgrÃ¤nsen skulle Ã¥terlÃ¤ggas
+till renbetesland. Denna kungÃ¶relse har fullfÃ¶ljts sÃ¥, att under dessa
+sex Ã¥r ett stÃ¶rre antal nybyggen anlagts ofvan odlingsgrÃ¤nsen, ja, man
+har till och med dÃ¶mt lappar till skadeersÃ¤ttning gentemot dessa
+nybyggare. Alla fÃ¶rordningar till trots synes dock endast den
+rÃ¤ttvisan vara gÃ¤llande, att lappen skall drifvas frÃ¥n sin
+mark. Skulle i verkligheten de lagar, som skrifvits till fÃ¶rmÃ¥n fÃ¶r
+lapparnes renbete efterfÃ¶ljts, hade lappen icke haft rÃ¤tt att klaga
+Ã¶fver denna sak. Men lagda i hÃ¤nder, som utan hÃ¤nsyn till den lappska
+befolkningen gynnar nybyggaren, kan det nuvarande tillstÃ¥ndet icke
+fÃ¶ra annat Ã¤n till renarnes minskning och lappens fÃ¶rsÃ¤mrade
+lefnadsstÃ¤llning.
+
+Lapparne Ã¶nska i denna frÃ¥ga sÃ¥ledes endast hvad de i lag blifvit
+fÃ¶rut tillfÃ¶rsÃ¤krade, d. v. s. att all mark ofvan odlingsgrÃ¤nsen
+utlÃ¤gges till renbetesland. Men huru kan konungens befallningshafvande
+fÃ¶rklara att vid lapptinget i Fatmomakke nu framlÃ¤gga ett fÃ¶rslag,
+gÃ¥ende ut pÃ¥ att inlÃ¶sa nÃ¶dig renbetesmark ofvan odlingsgrÃ¤nsen och
+dÃ¤rvid sÃ¤ga att lappen erhÃ¥ller gynnsamma reformer, nÃ¤r vi fÃ¶rut fÃ¶r
+sex Ã¥r sedan i lÃ¤nets kungÃ¶relse uttryckligen fÃ¥tt denna mark till oss
+upplÃ¥ten. Detta motsÃ¤gande fÃ¶rslag, hvilket nu framkommit, Ã¤r sÃ¥ledes
+i strid mot fÃ¶rut gifna bestÃ¤mmelser i frÃ¥ga om renbete och afser
+ingalunda att skÃ¤nka lappen nÃ¥gon fÃ¶rdel utan gÃ¤ller endast sÃ¥som en
+inskrÃ¤nkning i bestÃ¤mmelserna af kungl. maj:ts befallningshafvandes
+kungÃ¶relse den 12 januari 1898.
+
+=== Fattiglappens Ã¶de
+
+synes nu starkt hotadt genom det af lappfogden Burman vid lapptinget i
+Fatmomakke framlagda fÃ¶rslaget att nedflytta den icke renÃ¤gande lappen
+nedanfÃ¶r odlingsgrÃ¤nsen och dÃ¤r bereda honom jordbruk. Vi kunna icke
+annat Ã¤n protestera mot detta fÃ¶rslag. Det vore att med ens
+tillintetgÃ¶ra den lappska befolkningen och fÃ¥ ansprÃ¥ken pÃ¥ vÃ¥rt land
+fÃ¶r alla tider hÃ¤fda. De renÃ¤gande lapparne fÃ¶rminskas alltjÃ¤mt pÃ¥
+grund af renarnes existensfÃ¶rhÃ¥llanden, fÃ¶rut omnÃ¤mnda. De
+sammansmÃ¤lta allt framgent och under de senaste Ã¥ren ha de renÃ¤gande
+lapparnes antal vÃ¤sentligen fÃ¶rminskats. De icke renÃ¤gande lapparne
+skulle nu â enligt fÃ¶rslaget â nedflyttas till nybyggen nedanfÃ¶r
+odlingsgrÃ¤nsen och man fÃ¥r vÃ¤l sÃ¤ga dÃ¤r Ã¶fverlÃ¤mnas Ã¥t sitt
+Ã¶de. Hvartefter nu de renÃ¤gande lapparne fÃ¶rlora sina renar,
+nedflyttas dessa nedanfÃ¶r odlingsgrÃ¤nsen och gÃ¥ sÃ¤kerligen dÃ¤r sin
+undergÃ¥ng till mÃ¶tes, under det att den renÃ¤gande lappen drifves mot
+fjÃ¤llet, fÃ¶rlorar sina renar och nedskickas sedan utfattig nedanfÃ¶r
+odlingsgrÃ¤nsen. NÃ¤r man tager i betraktande, att den mark, som Ã¤r
+ofvan odlingsgrÃ¤nsen, Ã¤r utlagd till renbetesland fÃ¶r oss lappar och
+att Ã¥ dessa marker nybyggen Ã¤ro uppresta, som Ã¤ro olagligt tillkomna;
+hvarfÃ¶re icke lÃ¥ta lappen tilltrÃ¤da dessa nybyggen och nu boende
+nybyggare ofvan odlingsgrÃ¤nsen fÃ¥ tillfÃ¤lle att nedflytta nedanfÃ¶r
+densamma? HvarfÃ¶re skulle hinder mÃ¶ta fÃ¶r lappen att bruka dessa land,
+som gÃ¶r att lappen Ã¥tminstone fÃ¥r bo i sitt af Ã¥lder brukade land samt
+slipper att Ã¥ nya och fÃ¶r honom frÃ¤mmande trakter sÃ¶ka sitt
+uppehÃ¤lle. Detta fÃ¶rslag afser ingalunda nÃ¥got fÃ¶rbÃ¤ttrande af
+lapparnes lefnadsstÃ¤llning, utan afser helt enkelt att afskÃ¤ra
+lapparnes fÃ¶rbindelse med sitt eget folk, fÃ¶r att sedan lÃ¥ta dem
+undergÃ¥ det Ã¶de, som bland de svenska nybyggarne vÃ¤ntar desamma
+nedanfÃ¶r grÃ¤nslinien.
+
+=== Lapparnes rÃ¶strÃ¤ttsfÃ¶rhÃ¥llanden.
+
+Om i Sverige skriande orÃ¤ttvisor anses begÃ¥ngna med att stÃ¶rre delen
+af folket undandrages medbestÃ¤mmanderÃ¤tt i folkets egna
+angelÃ¤genheter, sÃ¥ Ã¤ro dock de lapplÃ¤ndska fÃ¶rhÃ¥llandena Ã¤n
+olidligare.
+
+Den kommunala rÃ¶strÃ¤tten i lappkommunerna utÃ¶fvas endast och allenast
+af den svenske jordbrukaren och lappens lifsnÃ¤ring ger ej honom den
+inkomst, som berÃ¤ttigar honom att deltaga i allmÃ¤nna, honom rÃ¶rande
+angelÃ¤genheter. HÃ¶gst fÃ¥tal lappar (ifrÃ¥gasÃ¤ttas kan, om det Ã¤n finnes
+nÃ¥gra) Ã¤ga bestÃ¤mmanderÃ¤tt vid kommunala stÃ¤mmor, och dock afgÃ¶ras vid
+dessa lapparnes angelÃ¤genheter rÃ¶rande beskattning, fattigvÃ¥rd och
+Ã¶friga kommunala Ã¤renden. Det har icke fÃ¶runnats lappmannen att vinna
+intrÃ¤de i kommunal myndighet och i nÃ¥got medafgÃ¶ra om frÃ¥gor, som rÃ¶r
+lappens rÃ¤ttsfÃ¶rhÃ¥llande i kommunen, till hvilket fÃ¶rhÃ¥llande den
+kommunala bestÃ¤mmanderÃ¤tten i mÃ¥ngt och mycket dock kan medverka. Och
+i de flesta fall inse lapparne, hvilka i mÃ¥nga lappkommuner utgÃ¶r
+flertalet, att de icke kunna inverka nÃ¥got till fÃ¶rbÃ¤ttrade
+fÃ¶rhÃ¥llanden, dÃ¥ de icke pÃ¥ grund af den kommunala rÃ¶strÃ¤ttsskalan
+fÃ¶rmÃ¥ utrÃ¤tta nÃ¥got.
+
+StÃ¤ller sig nu den kommunala rÃ¶strÃ¤tten fÃ¶rnuftsvidrig, Ã¤r den
+politiska rÃ¶strÃ¤ttens fÃ¶rhÃ¥llande till lappbefolkningen
+bedrÃ¶fligare. Lagen stadgar att man, fÃ¶r att hafva rÃ¶strÃ¤tt till
+Riksdagens Andra kammare, skall hafva en inkomst af 800 kr. eller en
+jordbrukslÃ¤genhet, taxeringsvÃ¤rderad till 1,000 kr. Intetdera af dessa
+mÃ¥tt fyller lappen. Af renen kan han icke uppbringa ens 500 kr., och
+de lappskatteland, hvilka, belÃ¤gna Ã¥ allmÃ¤n kronomark, som de Ã¤ro, Ã¤ro
+ju icke lappens. Hade lappen utsikt att fÃ¶ra fram en representant ur
+sitt eget led, hade mÃ¥nga goda reformer kunnat Ã¥stadkommas. Man har
+sagt att inom riksdagen funnits lapprepresentanter frÃ¥n
+fjÃ¤llbygden. Innerst ha dock dessa icke utgjort nÃ¥gra mÃ¥lsmÃ¤n fÃ¶r
+lappbefolkningen, utan mÃ¶jligen fÃ¶r nybyggarne, men i hvilket fall som
+helst till bÃ¥das nackdel, dÃ¥ intet synligt resultat af deras
+verksamhet kvarlÃ¤mnats annat Ã¤n mÃ¶jligen en fÃ¶rbÃ¤ttring i infÃ¶rseln af
+spritdrycker till lappska grÃ¤nsen. Stora och viktiga frÃ¥gor, som
+berÃ¶ra vÃ¥rt folks framtid, fÃ¶res Ã¥rligen fram pÃ¥ den lappska
+dagordningen, och dÃ¥ vi vunnit den skans, som lÃ¤mnar lappen
+medbestÃ¤mmanderÃ¤tt till sitt eget Ã¶de, kunna dessa med glÃ¤dje
+framlÃ¤ggas. Dessa frÃ¥gor Ã¤ro dock icke kraf som Ã¤ro obilliga, utan
+utgÃ¶res af sÃ¥dana fÃ¶rmÃ¥ner, som redan vunnits af den svenska
+befolkningen, men ej genom den undantagsstÃ¤llning (ingalunda till
+lappens fÃ¶rdel) som lappen innehafver, Ã¤nnu beskÃ¤rts den lappska
+rasen. SekellÃ¥ngt betryck har hvilat pÃ¥ vÃ¥ra skuldror, och dÃ¤ri Ã¤r att
+se lappbefolkningens underlÃ¤gsenhet och efterblifvenhet.
+
+=== Lappska skolfÃ¶rhÃ¥llanden.
+
+Man lÃ¥ter alltid lappbefolkningen uppbÃ¤ra fÃ¶rnÃ¤rmelser fÃ¶r att den Ã¤r
+okunnig, men man undersÃ¶ker sÃ¥ ytterst sÃ¤llan skÃ¤let, hvarfÃ¶r
+upplysningen ej vunnit insteg bland vÃ¥rt folk. SkÃ¤let Ã¤r dock icke
+svÃ¥rt att uppleta. Af naturen Ã¤r lappen icke vanlottad. TvÃ¤rtom! Det
+har erkÃ¤nts att den unge lappen Ã¤ger goda fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r att
+vinna upplysning. Orsaken ligger i det helt naturliga skÃ¤let, att
+lappen icke Ã¤gnas nÃ¥gon uppmÃ¤rksamhet i upplysningshÃ¤nseende. Ãnda
+till dess Lappska missionen inrÃ¤ttade skolor dÃ¤ruppe bland fjÃ¤llen
+hafva vi lappar icke haft nÃ¥gon undervisning. Denna vÃ¤lgÃ¶rande
+fÃ¶rening verkar mycket godt, men kan dock i utstrÃ¤ckning ej inverka pÃ¥
+ett helt folk. Det lappska barnet sÃ¤ndes till denna skola vid cirka 12
+Ã¥rs Ã¥lder och kvarstannar dÃ¤r i 3 Ã¥r. Under denna jÃ¤mfÃ¶relsevis korta
+tid fÃ¥r den unge lappen inhÃ¤mta all den undervisning, som stÃ¥r honom
+till buds. Att detta icke blir mycket, beror vÃ¤l pÃ¥ att denna skola
+indelas i smÃ¥barns- och folkskola. Med denna undervisning gÃ¥r han ut i
+lifvet, och dÃ¥ mÃ¥ man ej undra pÃ¥ om lappen Ã¤r okunnig. Skulle lappen
+dÃ¤remot fÃ¥ tillÃ¤gna sig den undervisning, som de svenska barnen
+Ã¥tnjuta, skulle nog bildning och intelligens Ã¤fven vinna insteg i
+Lappland.
+
+Till ofvan nÃ¤mnda skolor â andra skolor finnas ej â bidrager staten
+endast med en ringa skÃ¤rf, men mÃ¥nne ej den svenska staten Ã¤fven har
+skyldighet att bland den lappska befolkningen inrÃ¤tta skolor, om ej
+sÃ¥dana som de svenska, sÃ¥ dock drÃ¤gligare skolfÃ¶rhÃ¥llanden ?
+
+I likhet med dryckenskapslasten, kastas okunnigheten pÃ¥ lapparne som
+en skuggande, fÃ¶rklarande omstÃ¤ndighet till nu rÃ¥dande
+fÃ¶rhÃ¥llanden. Men okunnigheten har sitt upphof i bristen pÃ¥ nÃ¥got att
+lÃ¤ra i yngre Ã¥r, icke i lappbarnets motvilja fÃ¶r bildning och
+utveckling.
+
+=== Hvad Ã¤r att nÃ¤rmast gÃ¶ra?
+
+Mer och mer sÃ¶ker den frÃ¥gan sig fram, hvad som vi nÃ¤rmast skola
+gÃ¶ra. Vi kunna icke lÃ¤ngre lita pÃ¥ att utom saken stÃ¥ende skola sÃ¥
+intressera sig fÃ¶r vÃ¥rt folks stÃ¤llning, att de skola bevaka vÃ¥r
+rÃ¤tt. Och med all mÃ¶jlig mÃ¶da kunna de det icke. VÃ¥ra sÃ¤regna lefnads-
+och andra fÃ¶rhÃ¥llanden Ã¤ro af sÃ¥dan beskaffenhet, att om Ã¤fven
+reformer skulle vinnas pÃ¥ dessa vÃ¤gar, skulle dessa endast blifva
+halfmessyrer af tvifvelaktig innebÃ¶rd. VÃ¥ra tvister om rÃ¤tten till
+jorden mÃ¥ste dagligen bevakas och vÃ¥ra frÃ¥gor mÃ¥ste stundligen fÃ¶ras
+framÃ¥t. Men dÃ¥ mÃ¥ste lappen taga saken i sin egen hand. PÃ¥ hvad sÃ¤tt?
+frÃ¥gar mÃ¥ngen. Det finnes icke mer Ã¤n ett. Och detta Ã¤r: en enhetlig
+lappsk fÃ¶rening, fungerande i hvarje lifsnerv af lappska
+befolkningen. I hvarje stÃ¶rre by eller kommun bildas en fÃ¶rening, lÃ¥t
+oss exempelvis sÃ¤ga TÃ¤rna by lappfÃ¶rening. Denna utlyser ett mÃ¶te med
+lapparne i TÃ¤rnaby och skrider till val af styrelse. Denna styrelse
+fÃ¥r i uppdrag att emottaga tvistefrÃ¥gor, med fÃ¶reningen diskutera de
+reformer, som Ã¤ro Ã¶nskvÃ¤rda och Ã¤fvenledes fÃ¶ra fram desamma till en
+centralstyrelse fÃ¶r hela lappbefolkningen, utlysa mÃ¶ten och i alla
+delar tillvarataga den lappska befolkningens kraf. SÃ¥dana fÃ¶reningar
+bÃ¶ra sÃ¥ fort sig gÃ¶ras kan bildas i alla lappkommuner eller stÃ¶rre
+byar i JÃ¤mtland, Vester- och Norrbotten. PÃ¥ vÃ¥ren 1905 utser de
+lappska fÃ¶reningarne hvar sitt ombud att sammantrÃ¤da i exempelvis
+Fatmomakke, och dÃ¤r behandlas sedan vÃ¥ra gemensamma lifsfrÃ¥gor. DÃ¤r
+kommer dÃ¥ den fÃ¶rsta lappska kongressen till stÃ¥nd och sedan
+Ã¥stadkommes nog af sig sjÃ¤lf, dock under trÃ¤get arbete, ett annat
+fÃ¶rhÃ¥llande. Med en dylik organisation kunna vi pÃ¥rÃ¤kna en makt, som
+obetingadt kommer att fÃ¶ra vÃ¥r sak till seger.
+
+NÃ¤r vi stÃ¥ en och en kunna vi fÃ¶ga eller litet utrÃ¤tta. Gemensamt
+hafva vi dock ett intresse, och detta intresse mÃ¥ste fÃ¶renas och
+blifva en makt. Och inom kort skola vi hafva en duglig stab af egna
+landsmÃ¤n, som med insikt, reda och klokhet bringar saken vidare fram.
+
+Till Eder, I unga mÃ¤n och kvinnor, vill jag sÃ¤ga ett ord. VÃ¥rt folks
+framtid ligger i Edra hÃ¤nder. Med Eder kraft skall vÃ¥rt folk och land
+vidmakthÃ¥llas. Sky inga umbÃ¤randen nÃ¤r det gÃ¤ller vÃ¥rt folk och vÃ¥rt
+pÃ¥tÃ¤nkta fÃ¶reningsband! Medlet, hvarmed vÃ¥r stam skall upplyftas,
+finnes i den utstakade vÃ¤gen, och en gÃ¥ng funnen, betrÃ¤dd och trampad,
+skall mÃ¶dan ingalunda blifva fruktlÃ¶s. DÃ¤rfÃ¶re, fram, I brÃ¶der och
+systrar frÃ¥n Jemtland, Vester- och Norrbotten, upp att verka fÃ¶r de
+nedtryckta; tillÃ¤gnen Eder all den bildning, som I kunnen fÃ¥, stÃ¶d de
+svaga i kampen fÃ¶r tillvaron och tÃ¤nk pÃ¥ vÃ¥rt framtidsmÃ¥l!
+
+Till Eder, I gamle, genom motgÃ¥ngar hÃ¤rdade, genom ett trÃ¤get arbete
+fÃ¶r tidigt utslÃ¤pade, sluten eder till vÃ¥ra fÃ¶reningar i massa. Ingen
+enda lapp fÃ¥r saknas i vÃ¥r fÃ¶rening. Det Ã¤r de betryckta, som skola
+fÃ¶ra sin talan fram i ljuset, och detta pÃ¥ ett fullt vÃ¤rdigt,
+parlamentariskt sÃ¤tt. Det blir lapparnes riksdag, som nÃ¤sta Ã¥r skall
+samlas Ã¥ tidpunkt och stÃ¤lle, som sedan skall bestÃ¤mmas.
+
+FÃ¶r att nu allt skall bildas enhetligt fÃ¶r hela vÃ¥rt folk och efter
+samma grunder, sÃ¥ lÃ¤mnar jag beredvilligt alla upplysningar om denna
+sak.
+
+Med dessa maningsord till Eder, brÃ¶der och systrar, slutar jag dessa
+ord. LÃ¥t nu handlingarne kraftigt Ã¥tfÃ¶lja dessa ord af mig, framlagda
+i en tid, dÃ¥ lappens framtid synes hotad frÃ¥n alla sidor, och hans
+rÃ¤tt till den jord, hvartill vi alla fÃ¶dts att sÃ¶ka vÃ¥rt uppehÃ¤lle,
+bestridd.
+
+MÃ¥ den HÃ¶gste, som leder och danar folkens Ã¶den nu och allt framgent
+med misskundsamhet fÃ¶rbarma sig Ã¶fver vÃ¥rt folk och leda dess vÃ¤g in
+pÃ¥ den bana, som lyfter det upp till ett intelligent och
+framÃ¥tstrÃ¤fvande kulturfolk.
+
+GardfjÃ¤ll, DikanÃ¤s, Vilhelmina i juli 1904.
+
+Med systerlig hÃ¤lsning
+
+Elsa Laula.
