From 2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d Mon Sep 17 00:00:00 2001
From: Petter Reinholdtsen <pere@hungry.com>
Date: Mon, 9 Oct 2023 17:46:18 +0200
Subject: [PATCH] =?utf8?q?F=C3=B8rste=20utkast=20til=20OCR-basert=20manusk?=
 =?utf8?q?ript.?=
MIME-Version: 1.0
Content-Type: text/plain; charset=utf8
Content-Transfer-Encoding: 8bit

---
 Makefile             |   5 +
 rapport-forord.adoc  | 120 ++++++
 rapport-kap01.adoc   | 176 +++++++++
 rapport-kap02.adoc   | 582 ++++++++++++++++++++++++++++
 rapport-kap03.adoc   | 465 ++++++++++++++++++++++
 rapport-kap04.adoc   | 390 +++++++++++++++++++
 rapport-kap05.adoc   | 249 ++++++++++++
 rapport-kap06.adoc   | 518 +++++++++++++++++++++++++
 rapport-kap07.adoc   | 586 ++++++++++++++++++++++++++++
 rapport-kap08.adoc   | 254 ++++++++++++
 rapport-kap09.adoc   | 498 ++++++++++++++++++++++++
 rapport-kap10.adoc   | 893 +++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++
 rapport-vedlegg.adoc | 140 +++++++
 rapport.adoc         | 323 ++++++++++++++++
 test.adoc            |  39 ++
 15 files changed, 5238 insertions(+)
 create mode 100644 Makefile
 create mode 100644 rapport-forord.adoc
 create mode 100644 rapport-kap01.adoc
 create mode 100644 rapport-kap02.adoc
 create mode 100644 rapport-kap03.adoc
 create mode 100644 rapport-kap04.adoc
 create mode 100644 rapport-kap05.adoc
 create mode 100644 rapport-kap06.adoc
 create mode 100644 rapport-kap07.adoc
 create mode 100644 rapport-kap08.adoc
 create mode 100644 rapport-kap09.adoc
 create mode 100644 rapport-kap10.adoc
 create mode 100644 rapport-vedlegg.adoc
 create mode 100644 rapport.adoc
 create mode 100644 test.adoc

diff --git a/Makefile b/Makefile
new file mode 100644
index 0000000..76063e6
--- /dev/null
+++ b/Makefile
@@ -0,0 +1,5 @@
+all: test.pdf
+	a2x -d book -f pdf test.adoc || dblatex test.xml
+
+clean:
+	$(RM) *~
diff --git a/rapport-forord.adoc b/rapport-forord.adoc
new file mode 100644
index 0000000..3c7163d
--- /dev/null
+++ b/rapport-forord.adoc
@@ -0,0 +1,120 @@
+[preface]
+== Forord 
+
+Dette forordet ble tilfÃ¸yd i oktober 2023 som ledd i forberedelsen til
+Ã¥ legge rapporten inn pÃ¥ data og pÃ¥ Internettet.
+
+Forbruker- og administrasjonsdepartementet (FAD) gjennomfÃ¸rte pÃ¥
+1970-tallet en serie evalueringer av gjeldende forbrukerlovgivning. I
+rapporten her blir ogsÃ¥ Angrefristloven evaluert ut fra
+forbrukerhensyn.
+
+Angrefristloven trÃ¥dte i kraft 1. juli 1972. Behovet for en evaluering
+av loven fremgÃ¥r i St. meld. nr. 44 Â«Om forbrukerpolitikkenÂ» fra
+desember 1977 og begrunnet i avsnittet om Â«Forbrukernes stilling i
+kontraktsituasjonenÂ» (4.2.4.3). OppfÃ¸lgingen ble konkretisert i
+avsnittet om Â«Vurdering av angrefristlovenÂ» (9.4.3), inkluderte
+enkelte hovedfunn fra undersÃ¸kelsen her, og konkluderte slik:
+
+[quote]
+Blant annet pÃ¥ grunnlag av resultatene fra undersÃ¸kelsen som er
+foretatt, vil angrefristloven bli tatt opp til vurdering i samarbeid
+mellom Justisdepartementet og Forbruker- og
+administrasjonsdepartementet.
+ 
+Denne undersÃ¸kelsen bygger i hovedsak pÃ¥ intervjer av 2029 forbrukere
+utfÃ¸rt av Norsk Gallup A/S, samfinansiert av Justisdepartementet og
+FAD. Den bygger pÃ¥ et godt gjennomfÃ¸rt forprosjekt i form av en
+diplomoppgave ved BedriftsÃ¸konomisk Institutt utfÃ¸rt av Erik StrÃ¸m og
+Thor Rogan. De utviklet spÃ¸rreskjemaet og prÃ¸vde det ut.
+
+Analysen av datamaterialet og rapportskrivingen er utfÃ¸rt av
+undertegnede ut fra erfaringene - og gode faglige rÃ¥d - fra
+valgforskningsmiljÃ¸et ledet av professor Henry Valen ved Institutt for
+samfunnsforskning (ISF) i Oslo. En spesiell takk for opplÃ¦ringen i
+surveyundersÃ¸kelser og regresjonsanalyse, og spesielt for denne
+rapporten: DrÃ¸ftingen i kapittel 4, som ga Â«ex post factoÂ» som
+analyseoppsett. Â«Ex post factoÂ»-eksperiment er ellers ofte benyttet i
+pedagogisk forskning. OgsÃ¥ datasenteret i kjelleren i Nils Henrik
+Abels Hus pÃ¥ Blindern var til meget god hjelp. PÃ¥ realistenes
+nattskift fikk vi samfunnsvitere, igjen og igjen, kjÃ¸rt vÃ¥re esker med
+tusener av hullkort og fargerike programkortkombinasjoner basert pÃ¥
+Dagfinn Aas sitt utmerkede dataveiledningshefte om DDPP.
+
+Takken gÃ¥r videre til kollegene fra Forbrukeravdelingen i FAD.
+Rapporten ble godkjent som hovedfagsoppgave til cand.scient. av
+professor Stein BrÃ¥ten ved Institutt for sosiologi ved Universitetet i
+Oslo. Tabell 6.12 pÃ¥ side 76, uten tekst, er ogsÃ¥ gitt som
+eksamensoppgave i statsvitenskap grunnfag, med oppgaveteksten Â«Tolk
+talleneÂ».
+
+Oversikten over innholdet er gitt i avsnitt 1.2. I kapittel 2 og 3 er
+lovens historikk nasjonalt og nordisk gjennomgÃ¥tt. De foreslÃ¥tte
+forbrukerpolitiske konsekvensene av rapportens funn fremgÃ¥r av
+kapittel 10.
+
+Rapportens konklusjoner i kapittel 10 her, og spesielt i avsnitt 10.5,
+ble vurdert i Justisdepartementets Ot. prp. nr. 53 (1982-83) om
+angrefristloven, med start i avsnitt 2.2 om Â«Erfaringene med nÃ¥vÃ¦rende
+lovÂ»:
+
+[quote]
+2.2 Erfaringene med nÃ¥vÃ¦rende lov
+
+[quote]
+Angrefristloven ble vedtatt av et enstemmig storting i 1972.
+
+[quote]
+Allerede fra 1975 har imidlertid **forbrukerrÃ¥det**, med bakgrunn
+bl.a. i erfaringene fra klagesaksbehandlingen, tatt opp spÃ¸rsmÃ¥let om
+en utvidelse av forbrukerkjÃ¸perens vern etter loven.
+
+[quote]
+En undersÃ¸kelse foretatt i **Forbruker- og
+administrasjonsdepartementets** regi av _Ole-Erik Yrvin_, **Virkninger av
+angrefristloven** (sluttrapport august 1979) konkluderer bl.a. med at
+de fleste forbrukere oppfatter angrefristen som mer omfattende enn
+loven gir grunnlag for, og at fÃ¥ forbrukere bruker angrefristen, ofte
+fordi de reagerte for sent i forhold til lovens vilkÃ¥r.  Som
+vesentlige svakheter ved nÃ¥vÃ¦rende angrefristlov ble sÃ¦rlig ansett at
+kjÃ¸pet ikke kan fragÃ¥s etter at kjÃ¸peren uten forbehold har betalt
+kjÃ¸pesummen helt ut, og at angrefristen begynner Ã¥ lÃ¸pe allerede fra
+avtaletidspunktet (bestillingstidspunktet), ikke fÃ¸rst fra
+leveringstidspunktet.
+
+[quote]
+I **St. meld. nr. 44 1977-78** Om forbrukerpolitikken er uttalt at
+bl.a. pÃ¥ grunnlag av resultatene fra den foretatte undersÃ¸kelse, vil
+angrefristloven bli tatt opp til vurdering i samarbeid mellom
+Justisdepartementet og Forbruker- og administrasjonsdepartementet.
+
+[quote]
+Det foreligger ogsÃ¥ en rapport om en forbrukerundersÃ¸kelse **Direkte
+salg/DÃ¸rsalg** foretatt av Marketing Link A.S. i 1977 for
+**Direktesalgsforbundet**.  UndersÃ¸kelsen inneholder bl.a. data om
+forekomsten av direkte salg/dÃ¸rsalg og hvilke produkter som tilbys og
+blir kjÃ¸pt.  PÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥l om noen gjÃ¸re en god eller dÃ¥rlig handel ved
+siste kjÃ¸p, sa bare 8% av utvalge seg direkte misfornÃ¸yd.
+
+[quote]
+OgsÃ¥ resultatet av **hÃ¸ringsbehandlingen** av Justisdepartementets
+notat januar 1982 underbygger at det er svakheter ved forbrukervernet
+etter angrefristloven i praksis, se avsnitt 2.6 nedenfor.
+
+Resultatet av lovbehandlingen i 1983 er oppsummert i Ot.prp. nr. 36 (1999-2000) Â«Om lov om opplysningsplikt og angrerett mv. ved fjernsalg og salg utenfor fast utsalgssted (angrerettloven)Â» nÃ¥ fra Barne- og likestillingsdepartementet (BLD). Rapporten og anbefalingene i rapporten her fra 1979, kom til god nytte. 
+
+Â«I 1983 ble angrefristloven utvidet til Ã¥ omfatte postordresalg og telefonsalg etter selgers initiativ. Gjennom senere tolkning anses bestemmelsene om postordresalg ogsÃ¥ Ã¥ omfatte TV-shopping og internetthandel. Loven ble videre utvidet til Ã¥ omfatte forbrukerleie dersom leieforholdet skulle vare mer enn 30 dager regnet fra overleveringen av tingen. Unntaket for kontantkjÃ¸p ble samtidig erstattet av et unntak for kjÃ¸p under kr 200 og kjÃ¸p av matvarer. Utgangspunktet for angrefristen ble endret fra avtaleinngÃ¥elsen til det tidspunktet kjÃ¸peren mottar varen og fÃ¥r overlevert angrefristformular med informasjon om sine rettigheter etter loven. Det ble innfÃ¸rt unntak fra fristregelen for varer som skulle tilvirkes eller tilpasses etter kjÃ¸perens behov, ved at det kan avtales at angrefristen tar til Ã¥ lÃ¸pe fra den dagen forbrukeren fÃ¥r overlevert angrefristformular.Â»
+
+Oppdatert i 1992
+I 1992, som ledd i EÃS-avtalen, ble denne forbrukerlovgivningen utvidet for Ã¥ omfatte EU-direktivet om dÃ¸rsalg, nÃ¥ lov om opplysningsplikt og angrerett ved fjernsalg og salg utenom faste forretningslokaler. Angrerettloven gjelder Â«nÃ¥r du handlar utanfor fast utsalsstad, som til dÃ¸mes pÃ¥ internett, ved telefonsal, postordre, pÃ¥ messer eller pÃ¥ gata. Den gir deg mellom anna rett til informasjon fÃ¸r avtaleinngÃ¥ing, rett til skriftleg stadfesting av informasjonen og angrerett i 14 dagarÂ», skriver Regjeringen.no. 
+
+-  Jfr. nr. 7a, 7e og 7i (direktivÂ  2011/83, EÃS-avtalen vedlegg IX nr. 31E, direktiv EÃS-avtalen vedlegg XIX. Angrerettloven, LOV-2014-06-20-27 sist endret LOV-2022-02-18-5, fra 01.07.2022 , er knyttet til Barne- og familiedepartementet.
+
+Denne sluttrapporten med forordet kan brukes etter bestemmelsene i Â§
+14 i Ãndsverksloven og i Creative Commons 0. Den ligger kostnadsfritt
+ute pÃ¥ Internettarkivet her: https://archive.org/
+
+Oslo, 8. oktober 2023
+
+Ole-Erik Yrvin
+Tidl. utredningsleder
diff --git a/rapport-kap01.adoc b/rapport-kap01.adoc
new file mode 100644
index 0000000..7f75f02
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap01.adoc
@@ -0,0 +1,176 @@
+== Om bakgrunnen for undersÃ¸kelsen
+
+=== Innledning
+
+FormÃ¥let med denne rapporten er Ã¥ presentere en undersÃ¸kelse om
+virkninger av lov om angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p som
+Stortinget vedtok i mars 1972. UndersÃ¸kelsen bygger i hovedsak pÃ¥ en
+intervjuundersÃ¸kelse av 2029 forbrukere foretatt av Norsk Gallupp A/S
+i mÃ¥nedene juni, august og september 1974.
+
+UndersÃ¸kelsen bygger pÃ¥ et forprosjekt gjennomfÃ¸rt som diplomoppgave
+ved BedriftsÃ¸konomisk institutt i 1973 foretatt av Erik StrÃ¸m og Thor
+Rogan. Forprosjektet omfattet utarbeiding av spÃ¸rreskjema og
+utprÃ¸ving av det metodiske opplegg for undersÃ¸kelsen. PÃ¥ enkelte
+punkter er det ogsÃ¥ tatt med materiale innsamlet ved en postenkete av
+Marketing Link A/S for Direktesalgsforbundet hÃ¸sten 1977footnote:[
+ROGAN, Thor og STRÃM, Erik. Effekter av angrefristloven. En
+forprosjektrapport. Forbruker- og administrasjonsdepartementet. Oslo
+1974.
+Postenketen er foretatt for Direktesalgsforbundet av Marketing
+LÃ¥nk a.s og dokumentert slik:
+ * Rapport/direktesalg - dÃ¸rsalg. ForbrukerundersÃ¸kelse september
+   1977. Oslo, 27.  oktober 1977. 29 sider.
+ * Analyserapport for forbrukerundersÃ¸kelse direkte- salg/dÃ¸rslag,
+   Oslo, 8.november 1977. 6 sider.
+ * Direktsalg/dÃ¸rsalg.  Tilleggsrapport til for- brukerundersÃ¸kelse
+   september 1977. 0slo, 28. november 1977. 3 sider.].
+
+UndersÃ¸kelsen omfatter en beskrivelse av omfÃ¦figet av salg utenfor
+fast salgssted, forbrukernes syn pÃ¥ disse salgs- formene og hvilke
+erfaringer de har gjort ved slike kjÃ¸p. For Ã¥ vurdere lovens
+virkninger undersÃ¸kes forbrukernes lovkunnskap og, sÃ¥ langt det er
+mulig, i hvilken grad for- brukerne benytter de rettigheter loven skal
+gi.
+
+Prosjektet er finansiert i felleskap av Justisdepartementet og
+Forbruker- og administrasjonsdepartementet.
+
+Prosjektopplegget ble blant annet drÃ¸ftet med forskere pÃ¥ omrÃ¥det og
+vurdert av NAVF og Statistisk SentralbyrÃ¥.
+
+De faglige grunnene til Ã¥ velge ut denne loven for nÃ¦rmere
+undersÃ¸kelser er flere:
+
+ * loven har avgrenset virkeomrÃ¥de og er lovteknisk enkel
+ * en del av lovens mulige virkninger kan registreres med en velprÃ¸vet
+   samfunnsvitenskapelig metode: en intervjuundersÃ¸kelse
+ * i Norge foreligger det studier som kan tjene som basis for Ã¥
+   undersÃ¸ke slike virkninger. Spesielt vises det til undersÃ¸kelsen av
+   den norske hushjelplov Â«En lov i sÃ¸kelysetÂ» og til Â«RettssosiologiÂ»
+   av Vilhelm Aubertfootnote:[Aubert, Eckhoff, Sveri: Â«En lov i
+   sÃ¸kelysetÂ». Oslo 1952, Eskeland og Finners: Â«RettshjelpÂ», Oslo
+   1973, Aubert, Vilhelm: Â«RettssosiologiÂ» Universitetsforlaget, Oslo
+   1968 og Â«Rettens sosiale funksjonÂ» Universitetsforlaget. Oslo 1978.].
+
+Planlegging av denne rapport ble basert pÃ¥ disse to studier
+og utkastet til NOU 1973:52 Â«Om administrative og Ãkonomiske
+konsekvenser av lovgivning m.v.Â».
+
+Prosjektet som formuleres som
+departemetsoppdrag bÃ¸r . ha en konkret nytteverdi. I planleggingen ble
+det vist til fÃ¸lgende mulige betydning av undersÃ¸kelsen:
+
+ * den kan vise i hvilken grad loven er kjent og benyttet av kjÃ¸per
+   og selger om tilsiktede mÃ¥l er nÃ¥dd og om eventuelle
+   ikke-tilsiktede virkninger har oppstÃ¥tt,
+ * undersÃ¸kelsen kan gi grunnlag for tiltak for Ã¥ gjÃ¸re loven bedre
+   kjent blant de grupper loven omfatter, og
+ * resultatene vil kunne gi grunnlag for Ã¥ vurdere om loven i sin
+   nÃ¥vÃ¦rende form vil trenge en revisjon for bedre Ã¥ nÃ¥ de oppsatte
+   mÃ¥l.
+ * UndersÃ¸kelsens vitenskapelige betydning ligger i en utvidelse av de
+   empiriske grunnlaget pÃ¥ omrÃ¥det lov- givningens virkninger.
+
+=== Oversikt over innholdet
+
+Rapporten er disponert slik:
+
+Kapittel 1 gir bakgrunnen for rapporten og gir en orien- tering om
+rammen for arbeidet med erfaringstilbakefÃ¸ring fra lovverket i
+sentralforvaltningen.
+
+Kapittel 2 gir en kort oversikt over den prosess som fÃ¸rte til at det
+ble innfÃ¸rt en egen lov om angrefrist for visse kjÃ¸p og noen av de
+synspunkter og vurderinger som ble lagt til grunn.
+
+Kapittel 3 gjennomgÃ¥r de generelle og konkrete mÃ¥l for dette
+lovtiltaket og de virkninger en kan forvente. Videre risser kapitlet
+opp endel av de Ã¥rsakssammenhenger det kan vÃ¦re aktuelt Ã¥ se nÃ¦rmere
+pÃ¥.
+
+Kapittel 4 drÃ¸fter valg av metodisk opplegg for under- sÃ¸kelsen og
+hvilke utvalg av forbrukere den bÃ¸r bygge pÃ¥.
+
+I kapittel 5 gjennomgÃ¥s: direktesalgstilbudene til for- brukeme og
+hvilke holdninger forbrukere: har til disse salgsformene.
+
+Kapittel 6 tar opp forbrukernes kjÃ¸pserfaringer og hvilken sammenheng
+det er mellom disse erfaringene, holdningen til direktesalg og hvor
+ofte folk fÃ¥r slike tilbud.
+
+Forbrukernes lovkunnskap er gjennomgÃ¥tt i kapittel 7 og vekten
+er lagt pÃ¥ Ã¥ analysere i hvilken grad selgernes informasjonspvlikt
+fÃ¸rer til Ã¸kt lovkunnskap hos den som har kjÃ¸pt utenfor fast
+salgssted.
+
+Kapittel 8 omhandler tidspunktene for betaling og levering
+av varen.
+
+I kapittel 9 foretas det sÃ¥ en samlet oppsummering av hoved-
+funnene i undersÃ¸kelsen ut fra mÃ¥lene i kapittel 3. De mulige
+forbrukerpolitiske konsekvenser er gjennomgÃ¥tt i kapittel 10.
+
+=== Administrative og Ã¸konomiske konsekvenser av lover m.v.
+
+FÃ¸lgende prinsipielle syn er understreket i utredningen om
+Â«Administrative og Ã¸konomiske konsekvenser ov lover m.v.Â»footnote:[NOU
+1973:52 Â«Om administrative konsekvenser av lovgivning mv.Â» Side
+15]:
+
+[quote]
+Â«Det mÃ¥ vÃ¦re en klar forutsetning at det offentlige regelverk skal
+virke overensstemmende med de respektive bestemmelsers
+mÃ¥lsetting. Dette gjelder bÃ¥de planlagte bestemmelser og de som fÃ¸r
+lengst er vedtatt. Denne forutsetning stiller krav til forberedelse,
+form, forvaltningsapparat m.v. og nÃ¸dvendiggjÃ¸r en stadig observasjon
+av gjeldende lover og andre regler.Â»
+
+Og lovgivning er en kontinuerlig prosess, som i utredningen ble
+oppsummert i fÃ¸lgende figur:
+
+FIXME fiks Â«Figur 1: Lovgivning som en kontinuerlig prosessÂ» side 8
+
+Â«Veiledende retningslinjer til bruk for departementene i arbeidet med
+det offentlige regelverkÂ» ble fastsatt ved kongelig resolusjon av
+31. oktober 1975.  Punkt 10 omhandler Â«observasjon, rapportering,
+erfaringstilbakefÃ¸ringÂ»:
+
+[quote]
+Â«NÃ¥r bestemmelsen er trÃ¥dt i kraft, skal fagdepartementet holde seg
+orientert om hvordan de virker. Dette kan skje bÃ¥de gjennom egne
+tiltak og ved Ã¥ 'sÃ¸rge for at underliggende organer har bestemmelsen
+under observasjon og gir rapportering om virkningene. Det
+erfarigsmaterialet som departementet fÃ¥r pÃ¥ denne mÃ¥te, skal det
+anvende i det lÃ¸pende arbeid med ajourfÃ¸ring og justering av
+regelverket. StÃ¸rre lover og andre viktige regelverk skal tas opp til
+fornyet vurdering med jevne mellomrom, ikke sjeldnere enn hvert
+5. Ã¥r.Â»
+
+Virkningene av offentlige regelverk kan undersÃ¸kes pÃ¥ forskjellige
+mÃ¥ter. I kommentarene til punkt 10 skisseres fÃ¸lgende muligheter for
+tilbakefÃ¸ring av erfaring:
+
+ * muntlig som skriftlig kontakt med publikum
+ * opplysninger og reaksjoner gjennom presse, radio og fjernsyn
+ * inspeksjonsordninger, mÃ¸ter med tjenestemenn fra den ytre etat
+ * kontakt med grupper som har vanskelig for Ã¥ fremme sine krav.
+
+SÃ¸kelyset mÃ¥ ogsÃ¥ fra tid til annen rettes mot de tilfelle hvor man
+intet hÃ¸rer om lovers- og andre bestemmelsers virkninger. Slik taushet
+kan vÃ¦re et varsel f.eks. om at en lov ikke  er tilstrekkelig kjent,
+eller at de som loven angÃ¥r ikke vet hvordan de skal bringe sine
+problemer fram.
+
+Vilhelm Aubert understreker at det er nÃ¦rliggende i rettssosiologien Ã¥
+undersÃ¸ke i hvilken grad lovene har fÃ¸rt til samsvar mellom norm og
+atferd, eller om de har preget folks innstillinger og
+rettsoverbevisningfootnote:[AUBERT, Vilhelm: Â«RettsosiologiÂ». Side
+164.].
+
+Den undersÃ¸kelsen som er gjengitt i de fÃ¸lgende kapitler mÃ¥ sees som
+et ledd i det praktiske og faglige arbeidet for Ã¥ fÃ¥ bedre kunnskaper
+om virkninger av lovgivning.
+
+
+
diff --git a/rapport-kap02.adoc b/rapport-kap02.adoc
new file mode 100644
index 0000000..8d1dd03
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap02.adoc
@@ -0,0 +1,582 @@
+
+== Hvordan fikk vi loven om angrefrist
+
+=== Innledning
+
+FormÃ¥let med dette kapittel er Ã¥ gi en oversikt over den prosess som
+fÃ¸rte til at angrefristen ble innfÃ¸rt for visse kjÃ¸p. Oversikten
+konsentrerer seg om de formelle sidene ved denne prosessen, om de
+interessegrupper som deltok og de viktigste argumentene som blÃ©
+fremfÃ¸rt. En slik gjennomgang kan forenkle forstÃ¥elsen av kapittel 3
+der blant annet mÃ¥lformuleringer, eller oftere hypoteser om virkninger
+av retten til Ã¥ heve et kjÃ¸p, blir drÃ¸ftet. Det burde ogsÃ¥ bli enklere
+Ã¥ se sammenhengen nÃ¥r det senere i rapporten vises til uttalelser og
+synspunkter som kom fram i lÃ¸pet av prosessen.
+
+=== Kildemateriale
+
+For Ã¥ beskrive hvordan denne loven ble til, mÃ¥ man i hovedsak bygge pÃ¥
+det skriftlige materiale som foreligger, fra Ã¥rsskifte 1965/66 til
+loven ble vedtatt i 1972. De viktigste dokumentene i
+lovgivningsprosessen er:
+
+
+FIXME Juster formattering side 11
+
+VEDTAKET I FORBRUKER RÃDET
+
+Vedtaket i ForbrukerrÃ¥det
+
+Forslag fra ForbrukerrÃ¥det om en betenkningstid i forbindelse med
+handelslovens borttingingsbestemmelser fra januar
+1966footnote:[Forslaget er gjengitt i Â«MedlemsfÃ¶rslag om infÃ¶rande av
+en regel om betÃ¥nketid: AvtalslagenÂ». Nordiske RÃ¥det. 15.  sessionen
+1967 17 133/j. Side 20-21.].
+
+
+DET GRUNNGITTE SPÃRSMÃLET
+
+Grunngitt spÃ¸rsmÃ¥l i Stortinget
+
+Grunngitt spÃ¸rsmÃ¥l i Stortinget fra representanten Borghild Bondevik
+Haga 1.  juni 1966 om en vil kunne vente Ã¥ fÃ¥ en endring i de regler
+som nÃ¥ gjelder for omfÃ¸rselshandel slik at det gis en tidsfrist fÃ¸r en
+avbetalingskontrakt blir gyldigfootnote:[Stortingsforhandlinger
+1965-66. 1. juni 1966. Side 3140-3141.].
+
+
+MEDLEMSFORSLAGET I NORDISK RÃD
+
+Medlemsforslag i Nordisk RÃ¥d med hÃ¸ringsuttalelser og betenkning
+
+Et medlemsforslag datert 26. april 1966 i Nordisk RÃ¥d om innfÃ¸ringen
+av en regel om betenkningstid i avtaleloven fra 1967. Til forslaget
+fulgte hÃ¸ringsuttalelser fra myndigheter og organisasjoner i de
+nordiske land og en betenkning fra Nordisk RÃ¥ds juridiske komite om
+sakenfootnote:[JamfÃ¸r note 1.].
+
+
+LOVUTVALGET
+
+Justisdepartementet nedsatte 12. juli 907 Ã©t eget lovutvalg til Ã¥
+undersÃ¸ke behovet for Ã¥ overveie innholdet av en beskyttelsesregel som
+gir kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra visse avtaler innen en kortere
+fristfootnote:[Â«Innstilling om fragÃ¥else av kjÃ¸p mv. i visse
+tilfelleÂ». Innstillingen avgitt 12. november 1970. Side 6.].
+
+
+UTVALGSINNSTILLINGEN
+
+Utvalgsinnstilling
+
+- Â«Innstilling om fragÃ¥else ved kjÃ¸p m.v. i visse tilfelleÂ» ble
+avgitt i november 1970.
+
+
+HÃRING
+
+HÃ¸ringsuttalelser
+
+Innstillingen ble sendt til hÃ¸ring og det kom inn 26 uttalelser til
+Justisdepartementetfootnote:[Uttalelsene foreligger som brev i
+Justisdepartementet.].
+
+
+OT.PRP. NR. 14
+
+Odelstingsproposisjonen
+
+- Â«Ot.prp. nr. 14 (1971-1972) Om lov om angrefrist ved visse avtaler om
+forbrukerkjÃ¸p:Â» ble utarbeidet i Justisdepartementet og framlagt for
+Stortinget i oktober 1971.
+
+
+KOMITEINNSTILLINGEN
+
+Innstilling fra Stortingets administrasjonskomitÃ©
+
+Lovforslaget ble behandlet i Stortingets administrasjonskomite, som
+avga Â«Innst. 0.X.  (1971-1972) Innstilling fra administrasjonskomiteen
+om lov om angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p.Â»
+
+
+BEHANDLINGEN I STORTINGET
+
+Loven
+
+- Den endelige behandlingen i Stortingets organer er gjengitt i
+Â«Forhandlinger i Odelstinget nr. 30 1972. 14.  mars = Lov om
+angrefrist ved visse avtaler ved forbrukerkjÃ¸p.Â» (VEDLEGG 3 OG 4)
+
+Videre foreligger det henvendelser direkte til Stortinget under
+lovbehandlingen og presseomtale i dagsavisene.
+
+
+LOVKOMMENTAREN
+
+Lovkommentar
+
+Professor Kristen Andersen utga en kommentarutgave til loven
+Â«Anarefristlov og forbrukerkjÃ¸pÂ» i 1974footnote:[Andersen Kristen -
+Â«Angrefristlov og forbrukerkjÃ¸pÂ». Johan Grundt, Tanum Forlag - Oslo
+1974.].
+
+
+Dette kapitlet er bygget pÃ¥ de offentlige dokumentene som er nevnt
+ovenfor. Videre i undersÃ¸kelsen er dokumentene omtalt med de
+betegnelser som er gitt ovenfor.
+
+I tillegg kunne det vÃ¦rt Ã¸nskelig Ã¥ suplere dette materialet med
+samtaler med de personer som var aktivt med i behandlingen av
+saken. Da det skriftlige materialet mÃ¥ sies Ã¥ vÃ¦re fyldig, synes det
+ikke nÃ¸dvendig Ã¥ foreta en slik utvidelse av undersÃ¸kelsen. De mest
+aktuelle spÃ¸rsmÃ¥l i denne rapporten er lovens virkninger, og da er det
+vurderinger og synspunkter som kom til uttrykk i tiden fÃ¸r loven ble
+endelig utformet som mÃ¥ tillegges stÃ¸rst vekt.
+
+Framstillingen i dette kapittel er begrenset til Ã¥ beskrive enkelte
+hovedtrekk ved utarbeidelsen av loven.
+
+=== Utgangspunktet
+
+De problemer forbrukerne mÃ¸ter ved direktesalg er beskrevet i et
+vedtak i ForbrukerrÃ¥det i januar 1966:
+
+[quote]
+Â«Av de klagesaker som kommer inn til ForbrukerrÃ¥det har rÃ¥det et
+bestemt inntrykk av at borttinging av kjÃ¸pmannsvarer direkte til
+forbrukerne reiser mange problemer. Vi fÃ¥r mange klagehenvendelser som
+sÃ¦rlig gÃ¥r ut pÃ¥ at forbrukerne pÃ¥ grunn av aktive selgere er kommet i
+skade for Ã¥ kjÃ¸pe varer de egentlig ikke har bruk for og at de av den
+grunn Ã¸nsker Ã¥ annulere salget.  Slike henvendelser gjelder i fÃ¸rste
+rekke kjÃ¸p pÃ¥ avbetaling og dreier seg for Ã¸vrig om all slags
+kjÃ¸pmannsvarer fra bÃ¸ker til symaskiner. Andre klagemÃ¥l gÃ¥r ut pÃ¥ at
+varen slett ikke har de egenskaper selgeren lovet eller at den viser
+seg Ã¥ vÃ¦re dÃ¥rligere eller dyrere enn varer av tilsvarende slag som er
+til salgs i butikkene....Â»
+
+Den umiddelbare foranledning ifÃ¸lge utvalgsinnstillingen var,
+tilfeller av dÃ¸rsalg, der sÃ¦rlig selgere av amerikanske og engelske
+bokverk (spesielt leksika) uanmodet oppsÃ¸kte kjÃ¸pere i deres
+hjem. KjÃ¸perene fÃ¸lte seg etter sigende fÃ¸rt bak lyset fordi de trodde
+de mottok gratis et stÃ¸rre bokverk som ledd i forlagets
+forbrukerundersÃ¸kelse e.l. Dessverre kostet selve den periodiske
+publikasjon kjÃ¸peren mÃ¥tte abonnere pÃ¥ omtrent det samme som et
+bokverk og et abonnement til sammen.
+
+Flere av dokumentene omtaler presseomtalen av uheldige dÃ¸rsalgsmetoder
+som et viktig utgangspunkt for Ã¥ ta opp saken.
+
+I Stortinget reiste representanten Borghild Bondevik Haga i juni 1966
+et grunngitt spÃ¸rsmÃ¥l om endring i reglen for omfÃ¸rselshandel med
+avbetalingskontrakt slik at det kunne gis en tidsfrist fÃ¸r slike
+kontrakter ble gyldige. Justisminister Elisabeth Schweicaard Selmer
+viste i sitt svar til det nettopp framlagte medlemsforslag i Nordisk
+RÃ¥d.
+
+=== Medlemsforslaget i Nordisk RÃ¥d
+
+I april 1966 foreslo tre medlemmer i Nordisk MinisterrÃ¥d, Dagmar Ranmark
+fra Sverige, Lis Groes: fra Danmark og Ragnar Christiansen fra Norge
+
+[quote]
+Â«at Nordisk RÃ¥d henstiller til regjeringene at undersÃ¸ge
+mulighedenefor at fÃ¥ en bestemmelse optaget i aftalelovgivningen og
+i lovgivningen om KÃ¶b pÃ¥ afbetaling, som giver KÃ¶beren en ret til at
+trÃ¦de tilbage fra aftalen inden for en kortere fristÂ».
+
+Forslaget til Nordisk RÃ¥d ble sendt til hÃ¸ring i medlemslandene. 39
+uttalelser ble avgitt, 11 fra Danmark, 7 fra Finland, 12 fra Norge og
+9 fra Sverige. Disse uttalelsene gir et nyansert spektrum av
+vurderinger om Â«dyktige selgere, som udnytter uerfarene forbrukereÂ» og
+om det bÃ¸r innfÃ¸res en Â«ret for kÃ¶beren til at trÃ¦de tilbage fra
+aftalen inden for en vis kortere frist, f.eks. 3-5 dageÂ».
+
+I noen av uttalelsene ble det i argumentasjonen framsatt enkelte
+hypoteser om hvilke virkninger en slik fragÃ¥elsesrett kunne fÃ¥. Disse
+hypoteser er drÃ¸ftet i tilknytning til kapittel 3.
+
+Nordisk RÃ¥ds juridiske komite behandlet medlemsforslaget pÃ¥ mÃ¸ter i
+oktober 1966 og februar 1967. Komiteen sammenfatter hÃ¸ringsuttalelsene
+slik:
+
+Â«Forslaget anbefales av ArbejderbevÃ¦gelsens erhvervsrÃ¥d, Handels och
+Industriministeriet, Tjanestemannaorganisationernas sentralforbund,
+Justisdepartementet, Departementet for familie- og forbrugersager,
+Den norske advokatforening, TjÃ¥nstemÃ¥nnens centralorganisation og
+Landsorganisationen i Sverige.Â»
+
+TjÃ¥nstemÃ¥nnsorganisationens centralforbund fremhÃ¦ver dog, at hele den
+finske handelslovgivning trÃ¦nger til revision og at indfÃ¸relsen af en
+Â«fortrydelsesparagrafÂ» vil vÃ¦re et betÃ¦nkeligt lapperi.
+
+Justisdepartementet pÃ¥peker, at sagen har vÃ¦rt fremdraget i
+Stortinget, og at det fra flere sider er ytrer utilfredshed med, at
+den nuvÃ¦rende lovgivning ikke indrÃ¸mmer kÃ¸beren en betÃ¦nkningstid ved
+dÃ¸rsalg.
+
+Forslaget anbefales ikke af IndustrirÃ¥det, AssurandÃ¸rsocietetet,
+AdvokatrÃ¥det, Den danske Handelsstands FÃ¦llesrepresentation,
+Butikhandelens FÃ¦llesrÃ¥d, Den danske ForlÃ¦ggerforening,
+Centralhandelskammaren, Centrallaget for handelslagen i Finland,
+Detaljhandelns centralforbund, ForsikringsrÃ¥det, De norske livsforsikringsselskapers forening, Norske forsikringsselskapers forbund,
+Den norske forleggerforening, Stockholms handelskammare, Sveriges
+kÃ¸pmannaforbund og Motorbranschens riksforbund.
+
+Imod forslaget anfÃ¸res nevnlig, at det vil rokke tilliden til
+aftalers bindende kraft og vÃ¦re til skade for omsÃ¦tningen, ogsÃ¥ selv
+om forslaget kun gennomfÃ¸res pÃ¥ et begrenset omrÃ¥de. Der vil opstÃ¥
+hyppige retstvister, og der er ikke behov for en
+Â«fortrydelsesparagrafÂ» KÃ¸berne, specielt afbetalingskÃ¸berne er i
+forvejen vÃ¦rnet en betenkningstid. Det er iÃ¸vrigt tvilsomt, om en
+bestemmelse som den forslÃ¥ede ikke vil fÃ¥ virkninger, som forbrugerne
+ikke kan vÃ¦re tjent med. SÃ¦rlige forhold medfÃ¸rer, at bestemmelsen
+ikke kan forenes med de eksisterende lovbestemmelser og praksis
+vedrÃ¸rende forsikringskontrakter.
+
+FÃ¸lgende myndigheder m.v. anbefaler en begrÃ¦nset utredning:
+Justitsministeriet, ForbrugerrÃ¥det, HÃ¥ndvÃ¦rksrÃ¥det,
+Handelsdepartement, ForbrukerrÃ¥det, Norges Handelsstands forbund,
+Norges kooperative landsforening, Svea hovratt og
+Kronofogdemyndigheten i Stockholm.
+
+Justisministeriet, HÃ¥ndvÃ¦rksrÃ¥det og ForbrugerrÃ¥dene i Danmark og
+Norge mener, at undersÃ¸gelsen bÃ¸r begrÃ¦nses til de tilfÃ¦lde, hvor
+sÃ¦lgeren uanmodet retter henvendelse pÃ¥ KÃ¸berens bopÃ¦l eller lignende
+sted, men den bÃ¸r foruden kÃ¸b og salg ogsÃ¥ omfatte alle andre former
+for gensidigt bebyrdende aftaler, herunder sÃ¦rlige forsikringsaftaler,
+abonnementsaftaler og serviceavtaler.
+
+ForbrugerrÃ¥det pÃ¥peger, at de uheldige forhold tillige forekommer, nÃ¥r
+sÃ¦lgerne organiserer sig og opretter standarkontrakter, som
+Ã¸jeblikkelig binder kÃ¸beren, men giver sÃ¦lgeren en frist for akcept.
+
+Handelsdepartementet og ForbrugerrÃ¥det mener, at misbrug sÃ¦rlig
+forekommmer ved afbetalingshandel, som ikke afsluttes pÃ¥ faste
+utsalgssteder.
+
+Norges kooperative landsforening fremhÃ¦ver tillige kÃ¸b og salg af
+brugte genstande, sÃ¦rlig automobiler som et omrÃ¥de, hvor behov for en
+betÃ¦nkningsfrist er til stede.
+
+Svea hovratt anser en udredning angÃ¥ende salgsformer, som er behandlet
+i Konsumtionskreditutredningens betÃ¦nkning, for at vÃ¦re velmotivert.
+
+FÃ¸lgende myndigheder m.v. har ikke taget stilling til forslaget eller
+har intet at indvende imod det: Justitieministeriet (som vil afvente
+remissytringerne angÃ¥ende Konsumtionskreditutrednings betÃ¦nkning),
+Finlands fackfÃ¸reningars centralforbund, OverstÃ¥thÃ¥llarambetet og
+Kooperativa fÃ¸rbundet."
+
+De ulike oppfatninger avspeiles i komiteen ved at flertallet, 8 av
+12 medlemmer, gikk inn for fÃ¸lgenderekommendasjon:
+
+Â«Nordisk RÃ¥d henstiller til regeringerne at undersÃ¸ge behovet for og
+overveje indholdet af en beskyttelsesregel nevnlig i de tilfÃ¦lde, hvor
+aftale indgÃ¥s eller bestilling afgives under den ene parts uanmodede
+henvendelse pÃ¥ den anden parts bopÃ¦l eller dermed ligestillet sted,Â»
+
+De resterende 4 konkluderte alternativt:
+
+Â«at Nordisk RÃ¥d ikke foretager sig noet i anledning af
+medlemsforslaget om indfÃ¸relse af en om betÃ¦nkningstid i aftaleloven.Â»
+
+Begrunnelsene for de to forslag er gjengitt i Vedlegg 3.  Selve
+drÃ¸ftelsen i komiteen ble referert som Â«livligÂ» ved behandlingen i
+Nordisk RÃ¥d i april samme Ã¥r.
+
+=== Behandlingen av medlemsforslaget i Nordisk RÃ¥d
+
+Ved behandlingen i Nordisk RÃ¥d ble det holdt tre innlegg fÃ¸r
+avstemningen om forslagene til rekommendasjonfootnote:[Nordisk RÃ¥ds
+15. sesjon 1967. Side 200-203.].
+
+Innleggene ble
+holdt av en representant for flertallsforslaget, en for mindretallet og av
+den norske justisminister Elisabeth Schweigaard Selmer.
+
+StatsrÃ¥den gjorde oppmerksom. pÃ¥ at det norske Justisdepartementet i
+sin uttalelse til Nordisk RÃ¥d om medlemsforsÃ¥aget hadde ment at det
+kunne vÃ¦re nyttig med en utredning av spÃ¸rsmÃ¥let. Videre viste hun til
+de uttalelser som forelÃ¥ fra en rekke interesserte organisasjoner og
+institusjoner. De aller fleste hadde uttalt at det burde foretas en
+utredning av spÃ¸rsmÃ¥let, og enkelte gav endog uttrykk for at det burde
+innfÃ¸res en form for betenkningstid. SpÃ¸rsmÃ¥let synes etter dette Ã¥ ha
+sÃ¥vidt stor aktualitet i Norge at det foretas en nÃ¦rmere undersÃ¸kelse
+av behovet for og en overveielse 'av innholdet av en eventuell beskyttelsesregel. Â«Behovet for en lovfestet betenkningsfrist synes
+sÃ¦rlig klart hvor avtale inngÃ¥s eller bestilling opptas pÃ¥
+kredittbasis eller orÃ¥remotakerens uanmodede henvendelse i vanlige
+forbrukers hjem eller pÃ¥ arbeidsplassen.Â»
+
+=== Lovutvalget
+
+Tolvte juli 1967 oppnevnte Justisdepartementet et utvalg til Ã¥ vurdere
+spÃ¸rsmÃ¥let om fragÃ¥else av kjÃ¸p mv. i visse tilfelle.: Utvalget fikk
+fÃ¸lgende sammensetning:
+
+ * Professor dr.juris Kristen Andersen, formann
+ * ForlagsdirektÃ¸r Henrik Groth
+ * Administrerende direktÃ¸r Herman Scheel
+ * Avdelingsleder Inger L. Valle.
+
+De tre sistnevnte ble oppnevnt etter forslag fra henholdsvis Den
+norske Forleggerforening og Den norske Bokhandlerforening i
+fellesskap, Norges Handelsstands Forbund og Departementet for familie-
+og forbrukersaker, SekretÃ¦r for utvalget var konsulent Arne
+Christiansen, Justisdepartementet.
+
+Hvilke synspunkter var representert i utvalget? Ved hÃ¸ringen om
+medlemsforslaget i Nordisk MinisterrÃ¥d uttalte Handelsstandsforbundet
+at de Â«intet hadde Ã¥ innvende mot at spÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ gi ppkjÃ¸peren en
+betenkningstid blir nÃ¦rmere utredetÂ», og at utredning bÃ¸r Â«begrenses
+til dÃ¸rsalgstilfelleÂ».
+
+De hadde i en tidligere sak Â«overfor Handelsdepartementet fremholdt
+at man bÃ¸r vurdere nÃ¦rmere spÃ¸rsmÃ¥let om hvorvidt det ikke bÃ¸r
+innfÃ¸res et generelt forbud mot dÃ¸rsalg til privathusholdninger, blant
+annet ut fra hensynet til privatlivets fredÂ».  Forbundet hadde videre
+Â«ogsÃ¥ understreket at alene de faste utsalgssteder kan by
+forbrukerne et tilfredsstillende vareutvalg og gi forbrukerne
+betryggelse for at de vet hvor de skal henvende seg i tilfelle
+reklamasjoner, eller hvis de trenger ytterligere opplysninger om
+varens bruk eller egenskaper 0.1.Â»footnote:[Â«MedlemsforslagetÂ». Side
+25 og 28.]
+
+Norges Handelsstands Forbund kan pÃ¥ denne bakgrunn nok ikke sies Ã¥
+representere dÃ¸rsalgsfirmaene ved oppnevningen, uten at det dermed
+betyr at de representerer hensynet til forbrukerne.
+
+Den norske forleggerforening uttalte i september 1966 at
+
+[quote]
+Â«vi vil advare mot en lovfesting av Â«angrefristenÂ». Vi finner det
+ytterst betenkelig at lovgiverne godtar at en bindende underskrift
+ikke skal ha 2 E full og Ã¸yeblikkelig gydlighetÂ».
+
+Tidligere i uttalelsen gis blant annet fÃ¸lgende bakgrunnsopplysning:
+
+[quote]
+Â«I lÃ¸pet av de siste mÃ¥neder har dagspressen bragt kritiske
+reportasjer om visse utenlandske foretaks Â«pressesalgÂ» av verker
+(store verker med eiendommelige betalingsvilkÃ¥r). Disse stadig
+tilbakevendende angrep i aviser virket skadelig ogsÃ¥ pÃ¥ norske forlags
+virksomhet, og det ble av taktiske grunner nÃ¸dvendig Ã¥ oppfordre
+vÃ¥re medlemmer til Ã¥ innrÃ¸mme en annulasjonsrett, og denne er nÃ¥
+innfÃ¸rt av alle stÃ¸rre verkselgende forlag.Â»
+
+Av fire medlemmer representerte en forbrukersiden og to
+omsetningssiden.
+
+Formannen Kristen Andersenfootnote:[Andersen, K. Side 19.] beskrev
+Ã¥pningsfasen i utvalgets arbeide slik:
+
+[quote]
+Â«I det hele var det ikke fritt for at det innenfor utvalget i den
+innledende fase gjorde seg gjeldende en viss bekymring for at en slik
+beskyttelse kunne fÃ¥ en betenkelig preg av lovforankret
+barnepikepolitikk det gjelder ikke minst for mitt eget vedkommende.Â»
+
+Men han tilfÃ¸yer i neste avsnitt:
+
+[quote]
+Â«Men den nevnte bekymring avtok etter hvert som arbeidet skred fram,
+for innen relativt kort tid Ã¥ vike plassen for en enstemmig forvissning om at det for de egentlige dÃ¸rsalgs vedkommende var et reelt
+behov for lovpolitiske tiltak til vern om kjÃ¸perne.Â»
+
+For Ã¥ skaffe utvalget et bedre underlagsmateriale, ble FAKTA A/S bedt
+om Ã¥ foreta en intervjuundersÃ¸kelse.  Inntil 7 spÃ¸rsmÃ¥l ble stillet
+til et landsomfattende representativt utvalg pÃ¥ 1 555 personer i juni
+1968. 9 pst. hadde kjÃ¸pt pÃ¥ avbetaling ved dÃ¸rsalg i lÃ¸pet av siste
+Ã¥r. 19 pst. av de 400 som siste Ã¥r eller tidligere hadde kjÃ¸pt pÃ¥
+avbetaling opplyste at de ville ha benyttet seg av en rett til Ã¥ fragÃ¥
+avtalenfootnote:[Lovutvalgetsinnstilling. Vedlegg 2.].
+
+Det ble ogsÃ¥ foretatt en undersÃ¸kelse av 147 klagesaker vedrÃ¸rende
+dÃ¸rsalg i ForbrukerrÃ¥dets arkiv.
+
+Lovutvalget avga sin innstilling 12. november
+1970. Innstillingen konkluderte med et lovforslag som pÃ¥ enkelte punkter var
+meravgrenset enn det som senere ble vedtatt i Stortinget. Med ett unntak sto
+utvalget samlet bak forslag og vurderinger. Flertallet (Andersen, Groth og
+Scheel) Ã¸nsket at loven skulle gjelde Â«i kjÃ¸pers boligÂ», mens mindretallet
+(Valle) foreslo Â«i noens boligÂ». Mindretallet fremholdt videre at det:
+
+[quote]
+Â«OgsÃ¥ kan vÃ¦re sterke grunner som taler for Ã¥ utvide fragÃ¥elsesretten
+til Ã¥ gjelde for alt salg utenom fast utsalgssted, slik som etter den
+engelske Hire-purchase Act. NÃ¥r jeg ikke har gÃ¥tt til et sÃ¥ omfattende
+forslag, skyldes det i fÃ¸rste rekke at jeg for salg pÃ¥ slike Â«andreÂ»
+steder er i tvil om en fragÃ¥elsesrett er det rette virkemiddel sett
+fra et forbrukersynspunkt. Jeg er tilbÃ¸yelig til Ã¥ tro at en her bÃ¸r
+innfÃ¸re strengere restriksjoner.Â»
+
+Utvalget foreslo ogsÃ¥ Ã¥ la en fragÃ¥elsesrett omfatte avtale eller
+ordre om lÃ¸pende tilsyn, vedlikehold, undervisning og lignende
+tjenester.
+
+=== HÃ¸ringsuttalelsene og Justisdepartementets behandling
+
+22 institusjoner og organisasjoner uttalte seg om utvalgets
+forslag. I tillegg kom det inn uttalelser fra fire foretak som drev
+direktesalg av bÃ¸ker, elektriske husholdningsartikler og tepper. Det
+ble spesielt bedt om vurdering av om loven burde gjelde for andre
+kontrakter enn det som inngÃ¥s etter hjemmebesÃ¸k og for andre
+kontrakter enn kjÃ¸p og abonnementsavtaler. Videre ble det bedt om en
+vurdering av den foreslÃ¥tte omrÃ¥dningsfristen pÃ¥ 7 dager.
+
+I proposisjonen er blant annet hÃ¸ringsuttalelsene drÃ¸ftet under
+fÃ¸lgende punkter:
+
+ * bÃ¸r det innfÃ¸res en omrÃ¥dningstid for visse salg?
+ * fragÃ¥elsesrett eller forbud
+ * stedet for beskyttelsen
+ * noen andre hovedspÃ¸rsmÃ¥l:
+   - hvilke kontraktstyper skal loven gjelde for
+   - omrÃ¥dingsfristens beregning og lengde
+   - unntak for kontantkjÃ¸p
+   - det etterfÃ¸lgende oppgjÃ¸r
+   - tilsagn fra selgerens representant
+
+==== FragÃ¥elsesrett
+
+Praktis talt ingen av hÃ¸ringsinstansene motsatte seg prinsippet om en
+fragÃ¥elsesrett. Fra enkelte av firmaene ble det pÃ¥pekt at bokselgerne
+burde vies spesiell oppmerksomhet. Uttalelsen fra en stÃ¸rre
+symaskindistributÃ¸r antyder dette:
+
+[quote]
+Â«BÃ¸kene er, gjennom unntak i avbetalingslovenfootnote:[IfÃ¸lge
+avbetalingsloven var bÃ¸ker tillatt solgt med 10 pst. kontantbelÃ¸p,
+mens den ordinÃ¦re kontantandel var 35.], det problemkompleks som
+kanskje forÃ¥rsaker nÃ¸dvendigheten av en lov om
+angrefrist. ForbrukerrÃ¥det bÃ¸r kunne opplyse om andre varer eller
+tjenester viser et liknende klagevolum og for Ã¸vrig motiverer
+angrefrist. vi Synes at loven av hensyn til forlagsbransjen bÃ¸r sette
+inn det hvor virkningen kan forventes Ã¥ bli stÃ¸rst. Vi foreslÃ¥r derfor
+at loven om angrefrist i fÃ¸rste omgang gjÃ¸res gjeldende for
+forlagsbransjen og bÃ¸ker som nevnt i utvalgets arbeid og fÃ¸rst ved
+dokumentert senere behov utvides til Ã¥ omfatte varer.Â»
+
+==== FragÃ¥elsesrett eller forbud
+
+En rekke av uttalelsene gikk inn for Ã¥ utvide lovens omrÃ¥de, men det
+var noksÃ¥ delte oppfatninger av hvor langt man skulle gÃ¥.
+Justisdepartementet overveiet blant annet om det istedenfor eller
+sammen med en fragÃ¥elsesrett burde innfÃ¸res delvis forbud mot eller
+andre restriksjoner i adgangen til salg utenfor fast forretningssted.
+
+PÃ¥ bakgrunn av en betenkning fra Handelsdepartementet fant
+Justisdepartementet Â«ikke Ã¥ burde ta noe ytterligere initiativ nÃ¥r
+det gjelder en innskrenkning av adgangen til salg utenfor fast
+forretningsstedÂ».
+
+==== Stedet for beskyttelsen
+
+Det var liten uenighet om at fragÃ¥elsesretten mÃ¥tte gjelde i de
+tilfelle der kjÃ¸peren binder seg under selgerens besÃ¸k i kjÃ¸perens
+hjem.
+
+Et flertall av hÃ¸ringsinstansene sluttet seg til forslaget om at en
+fragÃ¥elsesrett mÃ¥tte omfatte salg som foregÃ¥r i andre hjem enn
+kjÃ¸perens eget.
+
+En rekke uttalelser tok til orde for at salg pÃ¥ arbeidsplassen burde
+likestilles med salg i hjemmene eller at en slik utvidelse bÃ¸r
+overveies.
+
+Justisdepartementet konkluderte da ogsÃ¥ med at Ã¥ foreslÃ¥ at loven
+skulle gjelde alle kjÃ¸p som finner sted utenfor selgerens faste
+forretningssted.
+
+==== Betydningen av hÃ¸ringsuttalelsene
+
+De grupper som var skeptiske til angrefristen fÃ¸r behandling i
+Nordisk RÃ¥d i 1967, sluttet seg til flertallets forslag. Blant de resterende
+hÃ¸ringsuttalelser var det som nevnt endel som Ã¸nsket en utvidelse av stedet
+for beskyttelsen. dustisdepartementet tok hensyn til dette Ã¸nsket.
+
+Det synes ikke som regjeringsskiftet i mars 1971, da
+Borten-regjeringen gikk av i vesentlig grad pÃ¥virket utformingen av
+lovforslaget. Lovforslaget fra Justisdepartementet i Ot.prp. nr. 14
+(1971-1972) av 29. oktober 1971, fulgte, med ett unntak,den ramme som
+ble trukket opp i mandatet for lovutvalget. Unntaket var at
+abonnementskontraktene ble holdt utenfor.
+
+=== Stortingsbehandlingen
+
+Lovforslaget ble sÃ¥ drÃ¸ftet i Stortingets administrasjonskomite. Komiteen sluttet seg i det vesentlige enstemmig til
+departementets forslag. Det ble foretatt endringer pÃ¥ to punkter:
+Angrefristen ble utvidet til 10 dager og man endret ogsÃ¥
+departementets forslag slik at oppfyllelse fra selgerens side ikke er
+et vilkÃ¥r for at angrefristen avbrytes.
+
+Loven ga da en forbruker rett til Ã¥ fragÃ¥ en avtale eller ordre om
+visse kjÃ¸p etter bestemte kriterier innen utlÃ¸pet av 10. dag etter
+avtalen eller ordren. I korthet mÃ¥ disse fire kriterier vÃ¦re oppfylt:
+
+ * at tingen er kjÃ¸pt ved direktesalg (utenfor fast salgssted),
+ * at tingen hovedsakelig er til personlig bruk,
+ * at selgeren underrettes om avbestilling innen 10 dager etter at
+   avtalen eller ordren er inngÃ¥tt, og
+ * at varen ikke er betalt fullt ut.
+
+I tillegg ble selgeren pÃ¥lagt Ã¥ overlate et formular til kjÃ¸peren som
+tydelig opplyser om kjÃ¸perens rett etter angrefristloven.  Lovutvalget
+tilla dette forslaget betydelig vekt, og det ble fulgt opp av
+departement og Storting. Denne pliktige rettighetsinformasjonen er
+en viktig side ved angrefristsystemet, og vil bli spesielt vurdert i
+de fÃ¸lgende kapitler.
+
+Debatten om lovforslaget i Odelstinget var kort: Fem
+stortingsrepresentanter og justisministeren deltok. Fra flere av
+representantene ble det understreket behov for ytterligere tiltak
+kunne vÃ¦re til stede:
+
+ * ved at fristen Â«fÃ¸rst skulle lÃ¸pe fra den dag varen er kjÃ¸peren i
+   hendeÂ»,
+ * ved postordresalg og
+ * ved at det ble opplyst om kontantpris, total pris og merkostnad ved
+   kjÃ¸p pÃ¥ avbetaling
+
+'''
+
+InnfÃ¸ring av en angrefrist er ikke ukjent i tidligere norsk
+lovgivning. Kapittel 21 i KjÃ¸pebolken i Magnus LagabÃ¸ters landslov har
+fÃ¸lgende bestemmelse om kvinners kjÃ¸p:
+
+[quote]
+Â«Umyndig (umagi) kan ikke raade for noget kjÃ¸p. Det skal vi ogsaa
+vite, hvor store kjÃ¸p koner skal raade for: bondekone for 1. Ã¸res
+kjÃ¸p, haulds kone for 2 Ã¸res kjÃ¸p, lendmands (barons) kone for halv
+marks kjÃ¸p: men om de kjÃ¸per stÃ¸rre kjÃ¸p, da kÃ¥n det brytes i den
+fÃ¸rste maaned. Men om hendes mand ikke er hjemme, da kan han bryte det
+i den fÃ¸rste maaned, efterat han kommer hjem og han vet om det
+kjÃ¸p.Â»footnote:[Â«Magnus LagabÃ¸ters LandslovÂ». Oversatt av Absalon
+Taranger 1915. Universitetsforlaget 1970. Side 177.]
+
+En angrefrist er ikke bare kjent i forholdet mellom ektefeller. Fra
+det klassiske Athen kjenner en institusjonen Â«graphe paranomonÂ». Den
+Ã¥pnet for tiltale og dom for Ã¥ fremme et illegalt forslag i Folkeforsamlingen selv om forslaget var godtatt der. Graphe paranomon var
+et stabliserende hjelpemiddel, ikke bare for Ã¥ sikre at fornuften
+igjen skulle fÃ¥ overhÃ¥nd, men ogsÃ¥ for Ã¥ redusere sannsynligheten for
+at fÃ¸lelsene skulle ta overhÃ¥nd i fÃ¸rste omgangfootnote:[Ulysses and
+the Sirenes: A theory of imperfect rationality. Social Sience
+Information 16(5) side 504.].
+
+=== Konklusjon
+
+I dette kapittel har det bare vÃ¦rt mulig Ã¥
+gjengi den formelle del av den prosess som fÃ¸rte fram til angrefristloven.
+FÃ¸lgende forhold synes Ã¥ ha hatt vesentlig innvirkning pÃ¥ denne prosessen:
+
+ * at det ble gjennomfÃ¸rt dÃ¸rsalgskampanjer pÃ¥ en slik mÃ¥te at de
+   vakte bred presseomtale: Â«Stadig tilbakevendende angrep i aviseneÂ»
+   for Ã¥ sitere Den norske forleggerforening,
+ * at ForbrukerrÃ¥det klargjorde hvilke problemer forbrukerne mÃ¸tte ved
+   borttinging av kjÃ¸pmannsvarer direkte til forbrukerne og anviste en
+   lÃ¸sning: Rett til Ã¥ annulere en avtalebetalingskontrakt ved
+   borttinging slik som i England,
+ * at det ble fremmet et medlemsforslag i Nordisk RÃ¥d, som fÃ¸rte til
+   at den formelle lovgivningsprosess kom i gang, og
+ * at stortingsrepresentanter viste en aktiv interesse for saken til
+   loven var vedtatt.
diff --git a/rapport-kap03.adoc b/rapport-kap03.adoc
new file mode 100644
index 0000000..20c5bbe
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap03.adoc
@@ -0,0 +1,465 @@
+
+== Om formÃ¥let med loven og mulige virkninger
+
+=== Innledning
+
+Lovgivning er ett blant flere forbrukerpolitiske virkemidler som kan
+bidra til Ã¥ avbÃ¸te noe av den manglende balanse mellom kjÃ¸per og
+selger 1 markedet. BÃ¥de bedre informasjon og Ã¸kt innflytelse kan vÃ¦re
+alternativer til eller benyttes sammen med
+lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-78) Om
+forbrukerpolitikken. SÃ¦rlig sidene 95 og 99.  Program for
+forbruksforskning, Vedlegg 5 til St.meld. nr. 38 (1975-1976) Â«0m
+forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
+
+I utredningen om offentlig forbrukerinformasjon er ett av
+kjennetegnene ved slik informasjon angitt til Â«at den bidrar til Ã¥ Ã¸ke
+den enkelte forbrukers kunnskaper om rettigheter og
+innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[2) NOU 197932 Â«Offentlig
+forbrukerinformasjonÂ» Side 3]. Mer generelt er det ett av hovedmÃ¥lene
+for samfunnsinformasjonen at Â«.... den som har rettigheter etter
+lovene eller hvis rettigheter berÃ¸res av lovgivningen, kjenner
+rettighetene sine tilstrekkelig til Ã¥ kunne hevde demÂ»footnote:[NOU
+1978: 37 Â«Offentlig infomasjonÂ» Side 32].
+
+Angrefristloven kombinerer sanksjonsmuligheter for kjÃ¸per overfor
+selger og et pliktig informas jonsopp legg fra selger om kjÃ¸pers
+rettigheter og hvordan disse kan benyttes.
+
+Det er ikke nÃ¸dvendigvis gitt at det oppnÃ¥s noe fullt samsvar mellom
+lovens intensjoner, idealene, og det som skjer ved direktesalg,
+realitetene. En beskrivelse av om loven blir etterlevet og virker
+etter sin hensikt mÃ¥ ha utganspunkt i en presis formulering av mÃ¥lene
+for og de forventede eksplisitte og eventuelt ogsÃ¥ implisitte
+konsekvenser av lovtiltaket. Dette kapitlet sÃ¸ker Ã¥ gi dette
+utgangspunkt.
+
+Ett grunnlag for denne beskrivelsen er begrepsapparatet 1 utredningen
+om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972: 5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
+Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Rettens sosiale
+funksjon. Oslo 1976. Universitetsforslaget. Side 292 og sidene 20-23]:
+Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente organer
+har besluttet at staten skal engasjere seg i dekning av behov eller
+oppfyllelse av Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave er en
+formulering av grunnsynet eller de grunnleggende preferanser
+vedrÃ¸rende en oppgavefootnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ» Side 27].
+
+PÃ¥ basis av generelle mÃ¥l formuleringer er det
+
+[quote]
+Â«som regel nÃ¦rmest umulig Ã¥ avgjÃ¸re med noen grad av sikkerhet 1
+hvilken utstrekning det generelle mÃ¥l er nÃ¥dd. For Ã¥ kunne avgjÃ¸re
+dette mÃ¥ det generelle mÃ¥l presiseres. NÃ¥r presisteringen av det
+generelle mÃ¥l fÃ¸rer fram til et uttrykk som kan brukes til styring av
+virksomheten, vil en kalle dette uttrykk for operasjonelt mÃ¥l. Til et
+generelt mÃ¥l vil det ofte hÃ¸re ikke bare ett, men flere operasjonelle
+mÃ¥l som hver for seg belyser sider av det generelle
+mÃ¥l.footnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ» Side 27]Â»
+
+Et operasjonelt mÃ¥l er
+
+[quote]
+Â«en presisering av det generelle mÃ¥l som kan brukes til styring av
+virksomheten. Det operasjonelle mÃ¥l behÃ¸ver ikke nÃ¸dvendigvis Ã¥ vÃ¦re
+kvantifisert, men som oftest vil det vÃ¦re Ã¸nskelig Ã¥ uttrykke det
+operasjonelle mÃ¥l ved hjelp av tallÂ»footnote:[Op.cit., bla. Side 111].
+
+Videre er det
+
+[quote]
+Â«sjelden aktuelt Ã¥ realisere et mÃ¥l fullt ut, men snarere spÃ¸rsmÃ¥l i
+hvilken grad man pÃ¥ kortere eller lengre sikt kan nÃ¥ mÃ¥let. De ulike
+alternativer i sÃ¥ mÃ¥te kaller utvalget ambisjonsnivÃ¥er. Et
+ambisjonsnivÃ¥ presiseres ved hjelp av operasjonelle mÃ¥l nÃ¥r slike
+finnes. AnbisjonsniviÃ¥er kan referere seg til budsjettperioden eller
+til en lengre planleggingsperiode.  For hvert nivÃ¥ 1 oppgavestrukturen
+er det et mÃ¥l med tilhÃ¸rende ambisjÃ¸nsnivÃ¥er. MÃ¥l pÃ¥ ett nivÃ¥ vil vÃ¦re
+avledet fra mÃ¥l pÃ¥ neste hÃ¸yere nivÃ¥.Â»footnote:[Op.cit., Side 28]
+
+Programbudsjettering har flere paralleller til krav til teoridannelse
+innenfor samfunnsfagene:
+
+ * Generelle og operasjonelle mÃ¥l vil ha form av Â«pÃ¥stander om faktiske
+   forholdÂ» en vil oppnÃ¥. Hypoteser kan tilsvarende vÃ¦re Â«pÃ¥stander om
+   faktiske forholdÂ» i samfunnetfootnote:[HELLEVIK,, Op.cit. Side 31].
+ * Ved teoridannelse kan en bygge pÃ¥ hypoteser av hÃ¸yere og lavere
+   orden, der en fra hÃ¸yere ordens hypoteser kan dedusere til
+   hypoteser av lavere ordenfootnote:[HELLEVIK., Side
+   46]. Operasjonelle mÃ¥l vil vanligvis vÃ¦re en presisering av eller
+   avledning fra generelle mÃ¥l, og dermed fremkomme ved deduksjon.
+ * Ãnsket om kvantifiserbarhet vil ogsÃ¥ vÃ¦re likeartet for hypoteser
+   og operasjonelle mÃ¥l.
+
+Hovedforskjellen er imidlertid at generelle og operasjonelle mÃ¥l
+omfatter pÃ¥stander om faktiske forhold en vil oppnÃ¥, mens hypoteser er
+pÃ¥stander en ad empirisk vei tar sikte pÃ¥ Ã¥ klargjÃ¸re & riktigheten
+av: MÃ¥lene er nomative, hypotesene er deskriptive.
+
+Med programbudsjetteringsbegreper kan angrefristloven betegnes som et
+offentlig tiltak med bestemte mÃ¥l. I hvilken grad disse mÃ¥l er nÃ¥dd mÃ¥
+vurderes ut fra eksplisitte eller implisitte pÃ¥stander om faktiske
+forholdfootnote:[JamfÃ¸r HELLEVIK, side 31 om eksplisitte og implisitte
+problemstillinger og formuleringer i forskningsrapporter]. De
+eksplisitte pÃ¥standene vil fremgÃ¥ av lovteksten og forarbeidene, mens
+de implisitte vil foreligge som uuttalte forutsetninger og
+ressonementer. De implisitte pÃ¥stander mÃ¥ direkte kunne avledes av
+eller knyttes til de eksplisitte formuleringer.
+
+PÃ¥stander om faktiske forhold pÃ¥ angrefristomrÃ¥det kan med fordel gis
+hypoteseform. En kan da bÃ¥de oppfylle de krav som stilles til
+begrepsbruk i utredningen om programbudsjettering samtidig som en kan
+bruke den arbeidsveif ledning forskningsmetodikken 1 samfunnsfagene
+gir.
+
+De generelle. mÃ¥lene for lovtiltaket er gjennomgÃ¥tt 1 avsnitt 3.2. I
+avsnitt 3.3 gjemomgÃ¥s hypoteser om virkninger av lovtiltaket i
+selgerfirmaene for forbrukerne.
+
+
+=== MÃ¥lformulerioger i lovforberedelsen
+
+==== Generelle mÃ¥l
+
+Som begrunnelse for en angrefrist ved dÃ¸rsalg m.v. viste Stortingets
+administrasjonskomite til Justisdepartementets sammenfatning av
+lovutvalgets imstilling:
+
+[quote]
+Â«Utvalget fimer at det foreligger sÃ¦rlige grunner for Ã¥ beskytte
+kjÃ¸peme ved slike omsetningsformer, dels fordi kjÃ¸peren befinner seg i
+en uforberedt situasjon uten mulighet for Ã¥ sammenligne pris og
+kvalitet ved konkurrerende produkter, og dels fordi det pÃ¥ markedet
+opererer en rekke mindre seriÃ¸se foretak som kan drive med usmakelige
+forretningsmetoder. PÃ¥ bakgrunn av en intervjuundersÃ¸kelse som
+utvalget har latt foreta, mener utvalget at de problemene dÃ¸rsalg
+o.1..fÃ¸rer med seg er sÃ¥ utbredt at det foreligger et Ã¥ faktisk behov
+for lovtiltak. De muligheter en har for Ã¥ gripe inn etter vÃ¥r
+nÃ¥gjeldende lovgivning er utilstrekkelige.  Utvalget kan ikke se at de
+foreslÃ¥tte regler vil medfÃ¸re noe betenkelig brudd pÃ¥ alminnelige
+avtalerettslige prinsipper eller innebÃ¦re en fare for omstningslivets
+sikkerhet.Â»
+
+[quote]
+Â«Komiteen slutter seg til denne begrunnelsen og er enig i at det er
+behov for regler om en fragÃ¥elsesrett. Man hÃ¸rer alt for ofte om
+tilfeller hvor selgere ved mer eller mindre kritikkverdige metoder fÃ¥r
+forbrukere til Ã¥ binde seg til avtaler som de senere angrer pÃ¥. NÃ¥r de
+fleste hÃ¸ringsinstantsene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
+tilslutning, kan dette tas som et tekn pÃ¥ at heller ikke de seriÃ¸se
+selgere, som er i flertall, ser seg tjent med at moderne
+markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-72)
+Side 2]
+
+Dette er hovedbegrunnelsen for Ã¥ innfÃ¸re et lovbestemt
+angrefristsystem.
+
+Ut fra selve lovteksten kan en si at mÃ¥let for tiltaket er:
+
+MÃ¥l 1:: Ã¥ gi forbrukerne mulighet til Ã¥ fÃ¥ omgjort et varekjÃ¸p der
+kjÃ¸pesummen ikke er betalt helt ut og avtalen eller ordren er inngÃ¥tt
+utenfor fast salgssted.
+
+MÃ¥l 1 er formulert ut fra det omrÃ¥de lovtiltaket sÃ¸ker Ã¥ regulere.
+Formuleringen har ikke formen av Ã¥ vÃ¦re et generelt mÃ¥l for tiltaket,
+og er heller ikke operasjonelt ut fra definisjonene foran. MÃ¥l 1
+skiller ikke mellom at kjÃ¸perne har bestemte rettigheter og om disse
+rettighetene blir oppfyllt og spÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ ha rett og Ã¥ fÃ¥ rett
+faller utenfor. MÃ¥l 1 kan heller ikke bekreftes eller avkreftes som
+hypotese, da det ikke har en testbar formfootnote:[GALTUNG,
+Johan. Theory and Methods of Social Research.  Oslo
+1976. Universitetsforlaget. Side 324-325.].
+
+I 1966 stilte representanten Borghild Bondevik Haga fÃ¸lgende
+grunngitte spÃ¸rsmÃ¥l 1 Stortingets
+
+[quote]
+Â«Vil en kunne vente Ã¥ fÃ¥ en endring 1 de regler som nÃ¥ gjelder for
+omfÃ¸rselshandel, slik at det gir en tidsfrist fÃ¸r en
+avbetalingskontrakt blir gyldig?Â»footnote:[Forhandlinger i Stortinget
+nr. 3140-3141. 1966 1. juni.  SpÃ¸rsmÃ¥l fra representant Borghild Bondevik
+Haga om endring i regler for omfÃ¸rselshandel slik at det gis en
+tidsfrist fÃ¸r avbetalingskontrakt blir gyldig. Sak nummer 4]
+
+Hun gav blant annet fÃ¸lgende bakgrunn for spÃ¸rsmÃ¥let:
+
+[quote]
+Â«ForbrukerrÃ¥det har fÃ¥tt mange klagehenvendelser som sÃ¦rlig gÃ¥r ut pÃ¥
+at forbrukerne pÃ¥ grunn av aktive selgere har kommet i skade for
+Ã¥.gjÃ¸re innkjÃ¸p som de straks angrer pÃ¥. Og de som siden har forsÃ¸kt Ã¥
+fÃ¥ omgjort en slik handel, har fÃ¥tt erfare at det er praktisk talt
+umulig.Â»
+
+Et generelt mÃ¥l for lovtiltaket kan formuleres slikt:
+
+MÃ¥l 2:: FormÃ¥let med lovtiltaket er Ã¥ beskytte forbrukerne ved
+direktesalg ved Ã¥ innfÃ¸re en reell fragÃ¥elsesrett ved varekjÃ¸p.
+
+Kapittel 9 diskuteres i hvilken grad mÃ¥l 2 er nÃ¥dd.
+
+Lovgivningen tok ikke bare sikte pÃ¥ Ã¥ gi forbrukerne beskyttelse. BÃ¥de
+lovutvalget og Justisdepartementet var opptatt av hvilke konsekvenser
+en fragÃ¥elsesrett ville fÃ¥ for selgerfimaene:
+
+[quote]
+Â«Utvalget ser det slik at. angrefristen betyr den stÃ¸rste usikkerhet
+for de selgere som mer eller mindre baserer sin virksomhet pÃ¥ salg til
+kunder som egentlig ikke Ã¸nsker Ã¥ kjÃ¸pe tingen. En lovfestet
+betenkningstid medvirker 1 sÃ¥ fall til en ytterligere sanering av hele
+dÃ¸rsalgsbransjen ved at de selgere som ikke klarer seg i konkurransen
+uten bruk av utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil mÃ¥tte innstille sin
+virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ andre veier.Â»footnote:[Lovutvalgets
+innstilling Side 17-18]
+
+I lovproposisjonen sa Justisdepartementet at
+
+[quote]
+Â«Det er grunn til Ã¥ tro at en lovfestet omrÃ¥dningstid i fÃ¸rste rekke
+vil fÃ¥ reell virkning for foretak som utnytter markedet med ufine
+forretningsmetoder og ikke vil bety noe vesentlig for omsetningen for
+de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-72) Side 6]
+
+Formuleringen fra lovutvalget og Justisdepartementet gir grunnlag for
+fÃ¸lgende mÃ¥l:
+
+MÃ¥l 3:: selgere og foretak som benytter utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil
+innstille sin virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ andre veier.
+
+En drÃ¸fting av de mer avgrensede, konkrete mÃ¥lene for lovtiltaket mÃ¥
+knyttes til selgerfirmaene, husholdene, forbrukerorganene og til
+rettsapparatet. I fig. 3.1 gis en enkel oversikt over tilsiktede
+virkninger pÃ¥ disse fire omrÃ¥dene:
+
+FIXME Lag figur 3.1 pÃ¥ nytt side 33
+
+==== Konkrete virkninger i selgerfirmaene
+
+Loven tar sikte pÃ¥ to atferdsendringer hos selgerne: De skal informere
+kjÃ¸perne om angreretten, og om kjÃ¸peren henvender seg om Ã¥ fÃ¥ hevet
+kjÃ¸pet skal de gÃ¥ med pÃ¥ dette hvis betingelse loven setter er
+oppfylt.
+
+Informasjonsplikt.
+
+Etter lovens Â§ 4 skal selgeren, samtidig med at han inngÃ¥r avtalen
+eller ordren, overlate kjÃ¸peren et formular som tydelig opplyser om
+kjÃ¸perens rett etter denne lov. Lovutvalget ansÃ¥ Â«det som meget
+vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥ en sÃ¥
+effektiv mÃ¥te som mulig ...Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling Side
+27]
+
+
+Begrunnelsen var at Â«man dermed fÃ¥r mulighet for Ã¥ gi kjÃ¸peren tydelig
+beskjed om konsekvensene av hva han har innlatt seg pÃ¥, og hvordan han
+kan gÃ¥ fram for Ã¥ komme seg lÃ¸s fra avtalen. Dette kan medvirke til at
+kundene i stÃ¸rre grad vil reagere overfor avtaler de egentlig ikke
+Ã¸nsker Ã¥ inngÃ¥ og dermed bidra til Ã¥ gjÃ¸re angrefristsystemet mer
+effektivt, samtidig som det kan drive selgeren til Ã¥ utvise stÃ¸rre
+forsiktighet 1 valg av metoder.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling
+Side 17]
+
+FÃ¸lgende konkrete mÃ¥l kan stilles opp:
+
+MÃ¥l 4:: Direkteselgere skal gi kjÃ¸peren et formular med de pliktige
+angrefristopplysninger ved alle bestillinger eller kjÃ¸p.
+
+Rett til Ã¥ heve avtale eller ordre
+
+I Â§Â§ 1 og 2 gis kjÃ¸peren rett til Ã¥ fragÃ¥ avtalen eller ordren pÃ¥
+visse betingelser. Det er et konkret mÃ¥l at
+
+MÃ¥l 5:: direkteselgere skal la kjÃ¸peren gÃ¥ fra ordren eller avtalen om
+de foreskrevne betingelser er oppfylt.
+
+==== Konkrete virkninger for forbrukerne
+
+MÃ¥lene i dette avsnittet er formulert som hypoteser og ikke begrenset
+til Ã¥ vÃ¦re generelle eller konkrete mÃ¥l ut fra lovtekst eller
+forarbeider. De er deskriptive og ikke normative, og er formulert slik
+at de kan kvantifiseres. De er et uttrykk for forutsetninger og
+oppfatninger som eksplisitt eller implistitt ligger i
+angrefristsystemet eller som kan knyttes til dette. En del av
+hypotesene tar opp forhold som berÃ¸rer direktesalg og forbrukeratferd
+mer generelt. Av praktiske Ã¥rsaker betegnes bÃ¥de mÃ¥l og hypoteser som
+mÃ¥l.
+
+De avgrensede virkninger for forbrukerne ut fra lovteksten vil vÃ¦re pÃ¥
+omrÃ¥dene lovkunmskap og heving av kjÃ¸p. Lovutvalget sÃ¥ Â«det som meget
+vesentlig at kjÃ¸peren videre gjÃ¸res oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥
+en sÃ¥ effektiv mÃ¥te som mulig.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling Side
+27] InnfÃ¸ring av opplysningsplikt for selger til kjÃ¸per burde fÃ¸re til
+
+MÃ¥l 6:: at kjÃ¸pere har bedre lovkunnskap enn ikke-kjÃ¸pere
+
+videre at
+
+MÃ¥l 7:: kjÃ¸pere som angrer skaffer seg bedre lovkunnskap enn dem som
+er fornÃ¸yd med sitt kjÃ¸p og mer spesielt
+
+MÃ¥l 8:: kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlig rettighetsinformasjon fra
+selgere har bedre lovkunnskap enn dem som ikke har fÃ¥tt det.
+
+Best kunnskap skal kjÃ¸pere som bÃ¥de angrer og som har fÃ¥tt skriftlige
+rettighetsinformasjoner ha. (MÃ¥l 7 + MÃ¥l 8) DÃ¥rligst lovkunnskap
+forventes hos ikke-kjÃ¸pere.
+
+Det var ogsÃ¥ lovutvalgets Â«oppfatning at de lovregler utvalget
+foreslÃ¥r, vil stimulere kjÃ¸peren til aktivitetÂ»footnote:[Lovutvalgets
+innstilling Side 18]. En kan forvente at
+
+MÃ¥l 9:: misnÃ¸yde kjÃ¸pere vil vende seg til selger for Ã¥ fÃ¥ hevet
+kjÃ¸pet eller bestillingen
+
+og at
+
+MÃ¥l 10:: kjÃ¸pere som oppfyller betingelsene i angrefristloven vil ta
+skritt for Ã¥ fÃ¥ hevet sine ordre eller avtaler (Jfr. MÃ¥l 5)
+
+Forskjellen mellom mÃ¥l 9 og 10 ligger 1 at MÃ¥l 9 kan oppfylles
+uavhengig av loven. MÃ¥l 10 forutsetter at forbrukerne kan benytte
+loven aktivt.
+
+En undersÃ¸kelse hos forbrukerne gir mul ighet til kartlegging av en
+rekke andre sider ved direktesalgsmarkedet enn selve
+lovvirkningene. En kan fÃ¥ kunnskap om
+
+ * varetilbudet ved ulike direktesalgsformer
+ * hvor ofte husholdningene fÃ¥r slike tilbud
+ * holdninger til direktesalg
+ * kjÃ¸psatferd og
+ * kjÃ¸pserfaringer
+
+Fig. 3.2 gir en oversikt over de omrÃ¥dene som bÃ¸r med 1 en
+undersÃ¸kelse og hvilke sammenhenger det er aktuelt Ã¥ beskrive nÃ¦rmere.
+
+FIXME lag figur 3.2 undersÃ¸kelsesomrÃ¥der osv side 36
+
+Ulike forbrukergrupper vil i forskjellig grad fÃ¥
+direktesalgstilbud. Forbrukergruppene kan beskrives etter
+bakgrunnsvariable som alder, kjÃ¸nn, bostedstype, inntekt, utdanning
+m.v. En kan kanskje forvente at
+
+MÃ¥l 11:: direktesalgstilbudene oftere nÃ¥r grupper som oppholder seg
+mer hjemme: Forbrukere i tettbygde omrÃ¥der oftere enn i spredtbygde,,
+kvinner oftere enn menn, middelaldrende og eldre oftere enn yngre,
+grupper med lav og middels inntekt oftere enn grupper med hÃ¸y inntekt.
+
+Videre synes det rimelig Ã¥ forvente at ulike grupper av forbrukere har
+forskjellig syn pÃ¥ direktesalg. Fra andre undersÃ¸kelser vet vi at
+forbrukere med lang utdam ing kan ha en mer rasjonell forbrukeratferd
+enn grupper med kort utdaning. Eksempler pÃ¥ dette kan finnes i
+undersÃ¸kelser pÃ¥ bolig- og kredittmarkedetfootnote:[Torgersen og
+Gulbrandsen VaagbÃ¸, Olav]. En viktig grunn til Ã¥ innfÃ¸re et
+angrefristsystem er nettopp at kjÃ¸peren Â«befinner seg i en uforberedt
+situasjon uten mulighet for Ã¥ sammenligne pris og kvalitet ved
+konkurrerende produkterÂ». En kan kanskje forvente at
+
+MÃ¥l 12:: forbrukere med lengre utdaming er mer skeptiske til
+direktesalgsformene enn forbrukergrupper med kortere utdanning
+
+Direktesalgstilbudene vender seg vanligvis direkte til hvert enkelt
+hushold. Mange slike tilbud kan da virke brysomt for husholdet. En kan
+forvente at
+
+MÃ¥l 13:: jo oftere en fÃ¥r direktesalgstilbud, desto mer skeptiske blir
+forbrukerne til disse salgsformene.
+
+Har man en skeptisk holdning til direktesalgsformene, vil man vel
+benytte dem sjeldnere.
+
+MÃ¥l 14: en skeptisk holdning til direktesalg begrenser antallet slike
+kjÃ¸p
+
+Direktesalg betegnes som moderne markedsfÃ¸ringfootnote:[Innst.
+O.X. (1971-1972) Side 2], og kan sies Ã¥ vÃ¦re virkningsfullt i de
+tilfelle der kontakten med den mulige kjÃ¸per fÃ¸rst er etablert. En mÃ¥
+kunne forvente at
+
+MÃ¥l 15:: Ã¸kt salgsutsatthet gir flere kjÃ¸p
+
+Forbrukernes kjÃ¸pserfaringer vil kunne pÃ¥virke synspunktene pÃ¥
+direktesalg. De som mener Ã¥ ha gjort ett eller flere gode kjÃ¸p vil
+kanskje oftere erklÃ¦re seg tilfreds med salgsfÃ¸rmene enn forbrukere
+som mener Ã¥ ha gjort dÃ¥rlige kjÃ¸p:
+
+MÃ¥l 16:: kjÃ¸pserfaringene pÃ¥virker synet pÃ¥ direktesalg slik at gode
+kjÃ¸pserfaringer gir en mer positiv holdning og dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer
+gir en mer negativ holdning
+
+I tillegg til disse hypotesene kan en se pÃ¥
+sammenhengen mellom lovkunnskap og antall angrefristkjÃ¸p og forholdet mellom
+lovkunnskap og ulike kilder for slik lovkunnskap.
+
+I uttalelsene fra ForliksrÃ¥det i Bergen kommune om lovutvalgets
+forslag pekte pÃ¥ en muligheten for at Â«nettopp denne form for
+omsetning kommer til Ã¥ gripe enda mer om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen
+om Â«angrefristÂ» for kontrakter inngÃ¥tt i kjÃ¸perens eget
+hjemÂ»footnote:[Uttalelse om Innstillingen om fragÃ¥else av visse kjÃ¸p
+m.v. i visse tilfelle datert 26. januar 1971. Brev fra ForliksrÃ¥det 1
+Bergen kommune til Justis departementet.]. Uttalelsen gir grunnlag for
+fÃ¸lgende mÃ¥lformulering:
+
+MÃ¥l 17:: en angrefrist vil fÃ¥ den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta
+kjÃ¸p i ens eget hjem og at dÃ¸rsalg derfor vil Ã¸ke i omfang.
+
+I hÃ¸ringsuttalelsene til Nordisk rÃ¥d om medlemsforslaget og i
+uttalelsene om den..norske lovutvalgsinnstillingen ble endel
+argumenter mot forslaget fremmet som pÃ¥stander om hvilke virkninger en
+fragÃ¥elsesrett ville fÃ¥. Disse vurderingene inngÃ¥r ikke direkte i
+modellen i fig. 3.2.
+
+Om medlemsforslaget i Nordisk rÃ¥d uttalte de finske
+Centralhandelskammaren blant annet at:
+
+Â«Det er til og med tenkelig at kjÃ¸perne, nÃ¥r de vet om
+hevingsmuligheten, ville gjÃ¸re sine kjÃ¸p mer uoverlagte enn i dag, og
+at de av dette foranledige hevede kjÃ¸pene skulle pÃ¥fÃ¸re bÃ¥de selgeren
+og kjÃ¸peren unÃ¸dig arbeide og kostnader. SÃ¥ledes skulle bestemmelsen,
+hvis hensikt det var Ã¥ beskytte kjÃ¸perens interesse, selv ut fra
+kjÃ¸perens synspunkt, kunne lede til et ufordelaktig
+kjÃ¸p.Â»footnote:[Nordiska RÃ¥det, 15te sessionen 1967. A 113/j
+Medlemsforslag om infÃ¸rande av en regel om betanketid i
+avtalslagen. Side 13.]
+
+Uttalelsen gir bla. grunnlag for en viderefÃ¸ring av MÃ¥l 17 pÃ¥ fÃ¸lgende
+mÃ¥te:
+
+MÃ¥l 17 a:: en angrefrist vil fÃ¥ den virkning at forbrukerne foretar
+mer uoverlagte og ufordelaktige kjÃ¸p em tidligere.
+
+I enkelte av uttalelsene til medlemsforslaget i Nordisk RÃ¥d ble det
+ogsÃ¥ gitt synspunkter pÃ¥ andre virkninger av en fragÃ¥elsesrett. Disse
+tas med for fullstendighetens skyld.
+
+IndustrirÃ¥det i Danmarkfootnote:[Op.cit. Side 3] pekte f.eks. pÃ¥ at
+
+MÃ¥l 18:: en uthulig av prinsippet i avtaleloven om at lÃ¸fter er
+bindende til skade for handelen som helhet, vil rokke tilliten til
+avtalers bindende kraft og vÃ¦re til ubotelig skade for hele
+omsetningen
+
+og videre var Raadets oppfatning at
+
+MÃ¥l 19:: en endring som den foreslÃ¥tte vil fÃ¸re til hyppige
+rettstvister vedrÃ¸rende avtalers gyldighet.
+
+Den finske Centralhandelskammaren ansÃ¥ at
+
+MÃ¥l 20:: en fragÃ¥elsesrett vil forÃ¥rsake en anseelig overfÃ¸ring av
+varer frem og tilbake, som naturligvis til og med vil Ã¸ke handelens
+kostnader.
+
+Sentrallaget for handelslagene i Finlandfootnote:[Op.cit. Side 17]
+uttalte at det Â«etter vÃ¥r oppfatning er det pÃ¥ ingen mÃ¥te sikkert at
+den foreslÃ¥tte bestemmelsen er egnet til Ã¥ fÃ¥ kundene til Ã¥ overveie
+kjÃ¸pet bedre. Saken synes snarere Ã¥ vÃ¦re den motsatte, og bestemmelsen
+skulle direkte gi muligheter til direkte misbrukÂ» ved at
+
+MÃ¥l 21:: forbrukerne vil bruke en vare over en viss tid
+kostnadsfritt.
+
+Det mÃ¥ tilfÃ¸yes at formuleringene under punktene fra M 17 a til og med
+M 21 fremkom i tilknytning til et forslag om Â«Ã¥ overveie Ã¥ gjÃ¸re en
+tidsbegrenset fragÃ¥elsesrett gjeldende for alle forbrukerkjÃ¸p., slik
+at den kunne innfÃ¸res i avtalelovenÂ»footnote:[Op.cit. Side 1]. For
+enkelte av mÃ¥lene har flere organisasjoner liknende betenkeligheter
+som dem som er sitert her.
diff --git a/rapport-kap04.adoc b/rapport-kap04.adoc
new file mode 100644
index 0000000..35ce663
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap04.adoc
@@ -0,0 +1,390 @@
+== UndersÃ¸kelsesopplegget
+
+=== Mulige datakilder
+
+Hvordan kan det skaffes sikre data som kan belyse de mÃ¥l som er
+formulert i kapittel 3?  I dette innledningsavsnittet vil fordeler og
+ulemper ved Ã¥ bygge pÃ¥ data fra selgerne, forbrukerne, fra
+klagesaksmateriale i ForbrukerrÃ¥det og fra rettsapparatet bli
+diskutert.
+
+==== Selgerfirmaene
+
+Det er selgerfirmaene som har den samlede oversikt over om de benytter
+de foreskrevne skjemaer med skriftelige angrefristopplysninger (MÃ¥l 4)
+og om de lar kjÃ¸peren gÃ¥ fra ordren eller avtalen om lovens
+betingelser er oppfylt. (MÃ¥l 5). Disse opplysningene kan ogsÃ¥
+fremskaffes ved Ã¥ spÃ¸rre kjÃ¸perne direkte om de har fÃ¥tt skriftelige
+opplysninger og om de har fÃ¥tt hevet sine kjÃ¸p eller bestillinger.
+
+Den svenske angrefristloven trÃ¥dte i kraft 1. juli 1971 og allerede i
+mÃ¥nedene etter denne dato "undersÃ¸kte en om angrefrist-skjemaer ble
+benyttet. UndersÃ¸kelsen ble offentliggjort av Statens Pris- och
+kartellnemnd hÃ¸sten 1971.
+
+27 av 29 stÃ¸rre foretak oppga selv at de overleverte
+angrefristskjemaer ved sine dÃ¸rsalg. Av 164 foretak med omsetning
+mindre enn I mill. kroner Ã¥rlig oppga 50 at de overleverte de
+dokumenter loven foreskrev. En meget stor del av de firmaer som ikke
+overleverte skjemaer solgte persienner.
+
+Med utgangspunkt i antall dÃ¸rsalg i juli og august 1971, har SPK
+regnet seg fram til at angrefristskjemaer ar overlevert ved ca. 85
+pst. av salgene.
+
+Antall hevede kjÃ¸p utgjÃ¸r 4.6 pst. av de Antall salg der blanketter
+ble overlevert kjÃ¸peren.
+
+I Norge har et stÃ¸rre direktesalgsfirma opplyst at de har tatt inn
+opplysninger om angrefristloven pÃ¥ selve kontraktformularet. De hadde
+erfart at omsetningen av kontraktformularer var stÃ¸rre enn
+angrefristskjemaene til tross for instrukser og opplÃ¦ring i firmaet.
+
+Dessverre foreligger det ikke noen samlet oversikt over de firmaer som
+helt eller delvis driver direktesalg i Norge. Om en hadde en slike
+oversikt over samtlige firmaer og enkeltpersoner kunne en fÃ¥ tilaang
+til korrespondanse med kjÃ¸pere, oversikt over tilbakebetaling av
+innbetalte belÃ¸p m.v.
+
+Disse data mÃ¥tte sÃ¥ sammenholdes med firmaets samlede salg for en
+bestemt tidsperiode. Antakeliq ville det vÃ¦re vanskelig Ã¥ fÃ¥ full
+tilaang til alle slike data, da de i mange firmaer betraktes som
+interne. Antakelig ville det vÃ¦re vanskeligere Ã¥ fÃ¥ tilaang til
+materiale i firmaer som kanskje ikke fullt ut fÃ¸lger lovens
+bestemmelser.
+
+En stor del av kontakten mellom kjÃ¸per og selger vil skje muntlig og
+en mÃ¥tte basere seg pÃ¥ hva selgerene sier om sin egen praksis. En
+ville da stÃ¥ overfor flere feilkilder som det ville vÃ¦re vanskelig Ã¥
+ta standpunkt til. Den stÃ¸rste feilkilden ville nok vÃ¦re at
+selgerfirmaene nok Ã¸nsker Ã¥ gjÃ¸re et sÃ¥ godt inntrykk som mulig om de
+kom med i en undersÃ¸kelse.
+
+Ut fra de opplysningene vi har om forlagene og nmsetningen av
+stÃ¸vsugere er ogsÃ¥ antallet Annulasjoner svÃ¦rt lite. Antallet enkeltsaker med
+skriftlige opplysninaer om kontakten mellom selger og kjÃ¸per ville vÃ¦re enda
+lavere.
+
+==== Forbrukerne
+
+NÃ¥r en ikke har tilfredsstillende oversikt over de firmaer og
+enkeltpersoner som driver direktesalg blir hovedalternativet Ã¥ spÃ¸rre
+*et representativt utvalg kjÃ¸pere* om selgernes oppfyllelse av MÃ¥l 4
+og 5.  Ved Ã¥ vende seg til forbrukerne vil en ogsÃ¥ fÃ¥ materiale om
+MÃ¥lene fra 6 til og med 10 og hypotesene fra MÃ¥l 11 til MÃ¥l 17.
+
+Utvalgsproblemene blir vesentlig enklere, og vi slipper Ã¥ ta stilling
+til andre feilkilder enn dem som er knyttet til
+survey-undersÃ¸kelser. PÃ¥ den annen side begrenses mulighetene til Ã¥
+kontrollere opplysninger og feilkilder med data fra flere
+datasett. Som en stikkprÃ¸ve kan det imidlertid innhentes enkelte
+nÃ¸kkelopplysninger om selgersidens egne erfaringer.
+
+==== ForbrukerrÃ¥det
+
+Klagesaksmaterialet i ForbrukerrÃ¥det gir grunnlag for Ã¥ vurdere mulige
+virkninger av loven.  Materialet vil videre kunne avdekke mangler ved
+den eksisterende lovgivning.  Uten representative undersÃ¸kelser kan en
+vanskelig avgjÃ¸re om hvor i det samlede bilde reklamesakene til
+forbrukerrÃ¥det stÃ¥r. Fordelen ved klagesaker er den detaljerte
+kunnskap en fÃ¥r om enkeltsaker. Det vil en representativ undersÃ¸kelse
+ikke kunne gi i samme grad. Analyser av klagesaksmateriale vil kunne
+styrke eller svekke funn i en representativ undersÃ¸kelse.
+
+I 1968 foretok ForbrukerrÃ¥det en bearbeidelse av klager fra
+forbrukerne pÃ¥ avbetalingssalg hvor selger eller dennes representant
+uanmodet hadde oppsÃ¸kt kjÃ¸peren. Den er gjengitt som vedlegg 3 i
+innstillingen fra lovutvalget. Arbeidet var ikke et forsÃ¸k pÃ¥ Ã¥
+kvantifisere dÃ¸rsalget. Det ble derfor ikke innhentet opplysninger om
+for eksempel omsetningen fordelt nÃ¥ de forskjellige
+salasformer. Tilsammen forelÃ¥ det opplysninger om 267 klager, der 147
+kom inn under dÃ¸rsalgs/avbetalingskriteriet.
+
+==== Rettsapparatet
+
+Ettersom kostnadene ved Ã¥ bringe sin sak inn for domstolene oftest vil
+vÃ¦re hÃ¸yere enn prisen for varen, kan en vel regne med at antallet
+rettvister etter angrefristloven vil bli fÃ¥. Vi har ikke fÃ¥tt
+kjennskap til noen sak som er reist i Norge i henhold til
+angrefristloven.  Muligheten til Ã¥ vurdere erfaringer med
+angrefristloven ut fra en gjennomgang av rettstvister er avskÃ¥ret selv
+om de ville gi et meget er underlag for en vurdering av lovtiltaket.
+
+I uttalelsen om medlemsforslaget til Nordisk rÃ¥d ble det postulert at
+en fragÃ¥elsesrett vil fÃ¸re til hyppige rettstvister om avtalers
+gyldighet.  Dette synspunkt er formulert i MÃ¥l 19 og er da ikke
+bekreftet av erfaringer fra Norge.
+
+==== Konklusjon
+
+Ved en undersÃ¸kelse av angrefristlovan mÃ¥ en ta i betraktning de
+begrensede ressurser som stÃ¥r til rÃ¥dighet. Det mÃ¥ vÃ¦re et samsvar
+mellom omfanget av den vurdering som foretas og andre prioriterte
+prosjekter pÃ¥ forbrukeromrÃ¥det. En kan konkludere med at en
+undersÃ¸kelse hos forbrukerne, hos kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere, vil gi
+langt det bredeste materiale om direktesala generelt og om lovens
+virkninger, samtidig som en unngÃ¥r mulige vanskelig hÃ¥ndterbare
+feilkilder ved en undersÃ¸kelse i selgerfirmaene. En slik avveining
+betyr ogsÃ¥ at muligheten til Ã¥ vurdere MÃ¥l 3 og delvis MÃ¥l 17 blir
+begrenset.
+
+I dette kapitlet blir opplegget av en representativ undersÃ¸kelse i
+husholdene gjennomgÃ¥tt.
+
+=== Angrefristloven som et eksperiment
+
+Vedtaket om en angrefristlov betyr at samfunnet forsÃ¸ker Ã¥ oppnÃ¥ eller
+forÃ¥rsake bestemte virkninger for kjÃ¸perne for vissa grupper av
+kjÃ¸p. I samfunnsvitenskapelig sprÃ¥kdrakt kan lovtiltaket oppfattes som
+et eksperiment med bestemte Ã¥rsaksforhold knyttet til det enkelte kjÃ¸p
+og bestemte virkninger i en etterkjÃ¸pssituasjon slik som beskrevet i
+kapittel 3.  Lovtiltaket gjennomfÃ¸res i hele det norske samfunn og kan
+pÃ¥ den mÃ¥ten betraktes som et Â«naturligÂ» eksperiment. FÃ¸rst og fremst
+tar loven sikte pÃ¥ Ã¥ gi forbrukerne en reell mulighet til Ã¥ fÃ¥ omgjort
+visse varekjÃ¸p. Retter og plikter for den enkelte kjÃ¸per og den
+enkelte selger er sÃ¸kt regulert ut fra dette. SpÃ¸rsmÃ¥let om virkning
+blir da delvis et spÃ¸rsmÃ¥l om lovens intensjoner oppfylles slik som
+tilsiktet. for Ã¥ fÃ¥ en oppfatning&om dette kan vi vende oss til *et
+representativt utvalg forbrukere som har foretatt angrefristkjÃ¸p*. En
+kan sÃ¥ sammenligne de konkrete erfaringer de har med de ideelle krav
+loven legger opp til. Sammenstilling av idealer og realiteter
+forekommer ofte i samfunnsvitenskapelig forskning.
+
+For Ã¥ fÃ¥ et samlet bilde ogsÃ¥ av omfanget av direktesalg, holdningene
+til disse salgsformene m.v. mÃ¥ en intervjue *et representativt utvalg
+av alle norske forbrukere*. Dette utvalget vil mÃ¥ttet omfatte bÃ¥de
+forbrukere som har foretatt angrefristkjÃ¸p og forbrukere som ikke har
+foretatt slike kjÃ¸p.
+
+For at forbrukerne skal fÃ¥ en reell mulighet til Ã¥ heve bestemte kjÃ¸p
+har man pÃ¥lagt selgerne en plikt til Ã¥ gi skriftelige opplysninger om
+kjÃ¸pernes rettigheter etter loven. PÃ¥ denne mÃ¥ten vil kjÃ¸perne kunne
+bli kjent med sine rettiaheter. NÃ¥ kan forbrukerne ha kjennskap til
+angrefristen pÃ¥ forhÃ¥nd, slik at det kan bli vanskelig Ã¥ avgjÃ¸re
+hvilken kunnskap som skriver seg fra kjÃ¸pet og kunnskap fra Andre
+kilder. Skal en avgrense de virkninger som direkte knytter seg til
+kjÃ¸pssituasjonen fra andre forhold, er det nÃ¸dvendig ned et
+eksperiment- opplega. Ved Ã¥ undersÃ¸ke kjÃ¸perne fÃ¸r og etter kjÃ¸pet vil
+virkningen kunne fremtre som forskjellen fra "fÃ¸r" til
+"etter"-situasjonen. ((b-a) i fig 4.1).
+
+FIXME gjenskap figur 4.1 side 46
+
+NÃ¥ vil forandringene fra fÃ¸r- til ettersituasjonen kunne pÃ¥virkes av
+andre faktorer enn selgerens informasjon. Ett eksempel kan vÃ¦re
+massemediaomtale . av angrefristen gir Ã¸kt lovkunnskap. I
+utgangspunktet kan vi kontrollere for slike "andre faktorer" ved
+samtidig Ã¥ undersÃ¸ke en kontrollgruppe som er utsatt for den samme
+pÃ¥virkningen av "andre faktorer" fra tidspunkt I til tidspunkt 2 som
+eksperimentgruppen: Vi trenger en gruppe kjÃ¸pere og en gruppe
+ikke-kjÃ¸pere.
+
+De forandringer som skjer i eksperimentgruppen kan sammenholdes med de
+forandringer som har skjedd i kontrollgruppen etter mÃ¸nstret: (b-a) -
+(d-c), PÃ¥ denne mÃ¥ten finnes nettovirkningen av
+Ã¥rsaksfaktoren. rorutsetningen for Ã¥ foreta en sammenligning er at
+kontrollgruppen er sÃ¥ lik eksperimentgruppen som mulig pÃ¥ tidspunkt 1.
+
+I faglitteraturen er det vanligvis forutsatt at forskeren kan
+manipulere Ã¥rsaksvariabelen, det vil si selv bestemme hvilken verdi
+enhetene fÃ¥r pÃ¥ denfootnote:[HELLEVIK,Side 358-63]. Vi har liten
+mulighet til Ã¥ kontrollere direktesalget innenfor avgrensede
+geografiske omrÃ¥der eller i bestente grupper av forbrukere. Oppgaven
+blir Ã¥ finne en sammensetning av de to gruppene som sikrer en
+avarensning av Ã¥rsaksvariablene, tidsmessig og 1 forhold til andre
+mulige faktorer.
+
+Da vi ikke selv kan tilordne hvem som vil foreta kjÃ¸p son svarer til
+lovens krav eller har noen annen mulighet til pÃ¥ forhÃ¥nd Ã¥ fÃ¥ vite
+dette, mÃ¥ vi ta utgangspunkt i "etter"-situasjonen. PÃ¥ tidspunkt 2 kan
+vi skaffe oss kunnskap om hvem som har foretatt og hvem som ikke har
+foretatt kjÃ¸p, og ut fra dette sÃ¸ke Ã¥ komme frem til en forsvarlig
+sammensetning av eksperiment- og kontrollgruppe. Intervjuing mÃ¥ foregÃ¥
+pÃ¥ "etter"-tidspunktet, og undersÃ¸kelsesopplegget blir et "ex post
+facto" / eller "hare etter"-design.
+
+BÃ¥de "randomisering" og "parvis jamfÃ¸ring" kan gi grunnlag for en
+inndeling av forbrukere i eksperimentgruppe og kontrollgruppe. Ved
+randomisering forutsettes en fordeling av forbrukere i de to gruppene
+ved trekking. Faktorer som kan pÃ¥virke Ã¥rsaksfaktoren eller
+Ã¥rsaksforholdet kan da bli likt fordelt i gruppene. Ettersom vi ikke
+selv kan kontrollere Ã¥rsaksfaktoren, kan ikke randomisering benyttes i
+denne undersÃ¸kelsen.
+
+Ved parvis jamfÃ¸ring kan vi imidlertid gjÃ¸re de to gruppene sÃ¥ like
+som mulig for de variable vi har oversikt over og kan mÃ¥le.
+
+=== "Bare etter"-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe
+
+NÃ¥r sammensetningen av kjÃ¸pergruppen er kjent, kan man finne fram til
+en kontrollgruppe av ikke-kjÃ¸pere som er sÃ¥ lik kjÃ¸perne som mulig for
+de forhold som kan virke inn pÃ¥ resultatet av eksperimentet. Dette
+opplegget kan kalles jamfÃ¸ring ("matching"), og utfÃ¸res ved at man
+finner parvis fram til kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere som er sÃ¥ identiske som
+mulig. PÃ¥ Â«en mÃ¥ten kan man fÃ¥ en kontrollgruppe som blir lik
+eksperimentgruppen for de variablene som er brukt i sammenlikningen.
+
+For Ã¥ svare til dette kravet kan en i tillegg til et A-utvalg, basere
+seg pÃ¥ et B- og et C-utvalg sammen satt slik:
+
+FIXME gjenskap Fig. 4.2 Utvalgssammensetning basert pÃ¥ jamfÃ¸rt kontrollgruppe side 47
+
+En kan basere seg pÃ¥ at 9 prosent av kjÃ¸perene hadde kjÃ¸pt varer pÃ¥
+avbetaling ved dÃ¸rsala siste Ã¥rfootnote:[FAKTA's undersÃ¸kelse fra
+1968, gjengitt som vedlegg 2 side 30-40 og oppsummert pÃ¥ side 13-14 i
+Innstillingen fra lovutvalget].  Ved en intervjuing av et nasjonalt
+representativt utvalg ville man da fÃ¥ ca. 9 prosent kjÃ¸pere. Ved
+fortsatt Ã¥ stille spÃ¸rsmÃ¥l om kjÃ¸p ved mÃ¥nedlige intervjuomganger,
+ville en innen 5-6 mÃ¥neder ha tilstrekkelig mange kjÃ¸pere til Ã¥ fylle
+utvalg B.
+
+Utvalg C er forutsatt sammensatt av ikke-kjÃ¸pere som for de viktigste
+bakgrunnsvariablene, alder, kjÃ¸nn, inntekt og utdanning, parvis skal
+vÃ¦re sÃ¥ identisk som mulig for hver kjÃ¸per i utvalg B. Disse
+ikke-kjÃ¸perne mÃ¥tte da hver mÃ¥ned sÃ¸kes i utvalg A. Ettersom en da
+allerede har adressene, kan en gÃ¥ tilbake og stille de spÃ¸rsmÃ¥l
+"ikke-kjÃ¸perne" skal ha.
+
+Antallet i hvert utvalg mÃ¥ settes pÃ¥ hÃ¸yt at en kan foreta en
+statistisk analyse av variablene i undersÃ¸kelsen.
+
+Denne utvalgssammensetning ble i begrenset omfang prÃ¸vet ut i
+forundersÃ¸kelsenfootnote:[STRÃM, Erik og ROGAN, Thor. Virkninger av
+angrefristloven. Rapport fra et forprosjekt. Oslo, Forbruker- og
+administrasjonsdepartementet 1973 (s.)].  Et intervjuinstitutt pÃ¥tok
+seg Ã¥ finne fram til kjÃ¸pere og en jamfÃ¸rt kontrollgruppe av
+ikke-kjÃ¸pere. I forundersÃ¸kelsen bygde en da pÃ¥ intervjuing i to
+omganger. I fÃ¸rste omgang ble et utvalg pÃ¥ 994 kvinner i Oslo-omrÃ¥det
+spurt om "de i lÃ¸pet av siste Ã¥r hadde kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥
+messer, spesielle bussturer, ved selskapssalg e.l. og betalt en tid
+etter bestillingen". 123 svarte bekreftene. Til alle ble-det stillet
+spÃ¸rsmÃ¥l om de var villig til Ã¥ bli intervjuet om omfanget av slike
+salgsformer. 543 kunne tenke seg Ã¥ svare pÃ¥ noen slike spÃ¸rsmÃ¥l. Slik
+fikk vi an liste over kjÃ¸perne og kunne finne fram til et jamfÃ¸rt
+utvalg blant ikke-kjÃ¸nere etter alder, kjÃ¸nn, inntekt og
+utdanning. Intervjuingen av disse utvalg kunne pÃ¥begynnes. Selv om
+begge utvalg mottok brev med orientering om undersÃ¸kelsen, ble
+bortfallet for stort.
+
+En mÃ¥tte regne med at en del ikke Ã¸nsket Ã¥ bli intervjuet igjen, men
+dette bortfallet hadde en oversikt over. Videre ville det bli et visst
+frafall pÃ¥ grunn av flytting, mangelfulle adresser, overfladisk
+intervjuing, fiktive intervjuer osv. Dette bortfallet viste seg Ã¥ bli
+meget hÃ¸yt. Dessverre viste det seg Ã¥ vÃ¦re flere "ikke-kjÃ¸pere" enn
+kjÃ¸pere i utvalget som bare skulle omfatte "kjÃ¸pere". Dette kan bÃ¥de
+skyldes at spÃ¸rsmÃ¥let om foretatte angrefristkjÃ¸p kan vÃ¦re vanskelig Ã¥
+oppfatte riktig, og dÃ¥rlig intervjuing.  Etter som
+spÃ¸rsmÃ¥lsformuleringen var blitt forstÃ¥tt i pretestingen, lÃ¥ nok
+hovedfeilen i den fÃ¸rste intervjufasen.
+
+ForundersÃ¸kelsen kunne dermed ikke sluttfÃ¸res som planlagt.
+
+Et tofase intervjuopplegg stilte tydeligvis stÃ¸rre krav til kvaliteten
+pÃ¥ intervjukorpset enn det som pÃ¥ det tidspunkt ble oppfylt. Og selv
+med et mer pÃ¥litelig intervjukorps ville problemene med bortfall og
+feilintervjuing fortsatt vÃ¦re til stede, men Ã¥ mindre omfang.
+
+Men disse praktiske erfaringene fra forundersÃ¸kelsen mÃ¥tte arbeidet
+med Ã¥ finne et egnet undersÃ¸kelsesopplegg fortsette.
+
+I forundersÃ¸kelsen hadde en "forsÃ¸kt Ã¥ simulere eksperimentering for Ã¥
+oppnÃ¥ likhet mellom eksperiment- og kontrollgruppe "fÃ¸r" ved hjelp av
+parvis jamfÃ¸ring ut fra egenskaper i
+fÃ¸r-situasjonen"footnote:[CAMPBELL, Donald T. 09 STANLEY, Julian
+C. Eksperimentelle og quasieksperimentelle forskingsdesigns. Dansk
+utgave.  KÃ¸benhavn. 1972. - SÃ¦rlig side 24, 89 og 96.]. I flere
+metodiske veiledninger blir det tilrÃ¥dd Ã¥ benytte jamfÃ¸ring, men
+oftest med det forutsetning at forskerne selv kan tilordne
+Ã¥rsaksvariabelenfootnote:[Se for eksempel - RILEY, M. W.  Sociological
+research.  Columbia. 1963. Side 619].
+
+Campbell og Stanley understreker at de mÃ¥ anse en analyse basert pÃ¥ et
+"bare etter"-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe, for "Ã¥ vÃ¦re
+misvisende". Hvis det er en forskjell mellom eksperimentgruppen og en
+jamfÃ¸rt kontrollgruppe, kan denne forskjell meget vel vÃ¦re forÃ¥rsaket
+av en forskjellig rekruttering av de personer som utgjÃ¸r de to
+grupper: Gruppene ville kanskje tinder alle omstendigheter ha vÃ¦rt
+forskjellige, ogsÃ¥ uten Ã¥rsaksfaktoren. Noen foretar angrefristkjÃ¸p,
+mens andre i en tilsvarende situasjon ikke gjÃ¸r det.  Dette element av
+selvseleksjon vil ikke kunne utlignes ved en jamfÃ¸ring.
+
+I tillegg til de praktiske vanskelighetene ved gjennomfÃ¸re
+undersÃ¸kelsesopplegget i forundersÃ¸kelsen kommer de mangler som
+Campbell og Stanley understreker. NÃ¸kkelspÃ¸rsmÃ¥let blir om det er
+mulig Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-k jÃ¸pere uten en jamfÃ¸ring.
+
+=== "Bare etter"-opplegg med sammenligning mellom representative utvalg
+
+For Ã¥ kunne fÃ¥ kunnskap om enkelte av de direkte virkninger av
+angrefristloven er vi avhengig av Ã¥ foreta en sammenligning "fÃ¸r" og
+"etter" kjÃ¸pene er foretatt eller Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-
+kjÃ¸pere i "etter"-situasjonen. Om det ikke kan foretas noen
+undersÃ¸kelser "fÃ¸r" og "etter" (b-a) mÃ¥ det kunne foretas en
+sammenligning "etter", det vil si (b-d) i figur 4.1. For Ã¥ velge ut en
+kontrollgruppe kan vi da ut fra vurderingene tidligere i dette
+kapittel ikke benytte randomisering ng jamfÃ¸ring er vanskelig.
+
+Campbell og Stanley synes Ã¥ foretrekke en sammenligning med en
+"statisk gruppe" fremfor en jamfÃ¸rt kontrollgruppe. Den Ã¸vrige
+faglitteratur synes Ã¥ anbefale jamfÃ¸ring som et brukbart alternativ
+til randomisering.  SÃ¦rlig innenfor omrÃ¥det "evaluation research" er
+det ogsÃ¥ i denne undersÃ¸kelsen vanlig Ã¥ tilrÃ¥ "ikke-like
+sammenligningsgrupper" der det er den praktiske mulighet som
+foreligger.  Den sammenligningsgruppe som ligger nÃ¦rmest er *et
+landsomfattende representativt utvalg av ikke-kjÃ¸pere*footnote:[WEISS,
+Carol H. Evaluation Research. New Jersey. 1972 Side 67 flg.].
+
+BÃ¥de ved jamfÃ¸ring og ved Ã¥ bruke en ikke-lik sammenligningsgruppe,
+stÃ¥r en overfor enkelte begrensninger. SÃ¥ langt som mulig mÃ¥ en
+kontrollere for de faktorer som hverken er randomisert eller tatt
+hensyn til ved jamfÃ¸rigfootnote:[STOUFFER, Samuel A. Social Research
+to Test Ideas. New York. 1962 Side 294-295]. I sammenligningen av to
+representative utvalg, kan vi kontrollere for faktorer som alder,
+utdanning, inntekt, bosted m.v. Det er ikke mulig Ã¥ kontrollere for
+forhold av sosial og sosialpsykologisk art som ikke omfattes i
+undersÃ¸kelsen og som alene eller sammen med Ã¥rsaksvariabelen kan
+pÃ¥virke "etter"-situasjonen.
+
+Ved alle typer eksperimenter vil det ligge bearensninger. De metodiske
+begrensninger som ligger i et "naturlig" eksperiment med en "ikke
+lik"-sammenligningsgruppe vil oÃ¥ mange mÃ¥ter kunne oppveies av at man
+her undersÃ¸ker loven i praksis slik den virker for
+husholdenefootnote:[STOUFFER, Op.cit. Side 237]. Et eksperiment som
+bedre svarer til de klassiske krav som stilles, vil ofte mÃ¥tte utfÃ¸res
+som forsÃ¸k i begrenset skala i eller i direkte tilknytning til en
+forskningsinsitusjon. Vi vil da f.eks. mÃ¥tte ta standpunkt til i
+hvilken grad et konstruert forsÃ¸k ville svare til det husholdningene
+mÃ¸ter i sin hverdag. Denne rapporten tar ikke sikte pÃ¥ Ã¥ oppfylle de
+ideelle krav til et eksperiment, men dette sÃ¸kes oppveid ved at vi kan
+vurdere de praktiske resultatene for de ulike grupper av forbrukere og
+hushold.
+
+I den videre analyse er det sÃ¥ langt som mulig tatt hensyn til de
+begrensninger undersÃ¸kelsesopplegget gir. UndersÃ¸kelsen kan bÃ¥de
+betraktes som med en utvidet survey-analyse og som et "bare
+etter"-opplegg eksperiment- og en sammenligningsgruppe.
+
+Denne rapporten er utformet slik at den skal svare til de Â«rav som
+stilles til en survey-analyse. I tillega til mulighetene med et
+survevopplegg har vi den fordel at "angrefristkjÃ¸p" kommer med som en
+uavhengig variabel. I stÃ¸rstedelen av analysen har vi konsentrert
+oppmerksomheten om mÃ¥lformuleringer i form av utsagn om *grad av
+samsvar*. Dette svarer til det faglige ambisjonsnivÃ¥ en vanligvis
+oppnÃ¥r i surveyanalyser.  *Ãrsaksforholdene* blir drÃ¸ftet der
+undersÃ¸kelsesopplegget gir rom for det.
+
+I fig. 4.3 er et gitt en oversikt over de utvalg analysen
+bygger pÃ¥:
+
+FIXME Gjenskap Fig. 4.3 Utvalgsammensetning basert pÃ¥ sammenligning av. representative utvalg
+
+Utvalgene er laget slik at A-utvalget intervjues fÃ¸rst. Ved
+intervjuing pÃ¥fÃ¸lgende mÃ¥neder suppleres B-utvalgets, til en har nÃ¥dd
+minimumstallet pÃ¥ 700 kjÃ¸pere. Intervjuingen ble foretatt i uke 20 og
+23 i 1974 for A utvalget.  B utvalget ble supplert i ute 25, 36, 38 og
+40.
+
+Utvalgenes representativitet og utvalgs- og mÃ¥lfeil er gjennomgÃ¥tt i
+eget vedlegg (HÃ¸ivik s. 22, Hellevik s. 62 og "Fjerndemokratiet").
+
+
diff --git a/rapport-kap05.adoc b/rapport-kap05.adoc
new file mode 100644
index 0000000..87c282d
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap05.adoc
@@ -0,0 +1,249 @@
+== Salgsutsatthet og holdninger til direktesalg
+
+FormÃ¥let med dette kapittel er Ã¥ gi en oversikt over. omfanget av
+direktesalgstilbud til forbrukerne., og Ã¥ beskrive holdninger til
+forskjellige direktesalgsformer. Opplysninger er innhentet om dÃ¸rsalg,
+selskapssalg og telefonsalg. For Ã¥ fÃ¥ et riktig bilde av dette har en
+i dette kapitlet benyttet det nasjonale representative utvalget pÃ¥
+1609 personer. Hvis det er benyttet andre av utvalgene eller amet
+materiale er det angitt.
+
+=== Salgsutsatthet: salgsformer og frekvenser
+
+I dette avsnitt ser vi nÃ¦rmere pÃ¥ fÃ¸lgende av sammenhengene fra
+fig. 3.2:
+
+FIXME gjenskap Fig 5.1 Salgsutsatthet og bakgrunnsvariable side 53
+
+I MÃ¥l 11 har vi postulert at direktesalgstilbudene oftere nÃ¥r grupper
+som oppholder seg hjemme, forbrukere i tettbygde omrÃ¥der, kvinner,
+middelaldrende og grupper med lav og middels inntekt. I dette avsnitt
+drÃ¸ftes denne hypotesen.
+
+==== DÃ¸rsalg
+
+Hvor ofte man har besÃ¸k av dÃ¸rselgere?  I utvalget anga 19 prosent at
+de aldri hadde slike besÃ¸k, 53 prosent av de hadde besÃ¸k et par ganger
+Ã¥rlig, 13 prosent mÃ¥nedlig, 3 prosent ukentlig og 1 prosent oftere enn
+det. 12 prosent svarte "vet ikke".  I utvalget samlet hadde 16 prosent
+av forbrukerne besÃ¸k mÃ¥nedlig, ukentlig eller flere ganger i uken.
+Forskjellen i besÃ¸ksfrekvensene etter kjÃ¸nn, utdanningstid,
+husstandens Ã¥rsinntekt, yrke eller om intervjupersonen var
+hovedforsÃ¸rger var svÃ¦rt smÃ¥. MÃ¥lformuleringen blir ikke bekreftet pÃ¥
+disse punktene.
+
+Materialet viser derimot at *boligtvpen* hadde stÃ¸rst betydning for
+besÃ¸ksfrekvensent
+
+FIXME gjenskap tabell 5.1 DÃ¸rsalgsfrekvens side 54
+
+DÃ¸rsalgstilbudene forekom noe oftere enn gjennomsnittet i stÃ¸rre byer,
+dvs. 0slo, Bergen og Trondheim (23 pst.), og noe sjeldnere i andre
+byer. BesÃ¸ksfrekvensen var nÃ¦r gjennomsnittet pÃ¥ 16 pst. i tettbygde
+strÃ¸k og i omrÃ¥der med spredt bebyggelse.
+
+Forbrukere i aldersgruppen 20 til 50 Ã¥r ble oppsÃ¸kt noe oftere enn i
+aldersgruppen 15 - 19 Ã¥r og gruppene over 50 Ã¥r. I mellomgruppen
+mottar 19 prosent salgsbesÃ¸k mÃ¥nedlig og oftere, mot 1 prosent i de to
+andre gruppene.
+
+===== Varetilbudet ved dÃ¸rsalg
+
+69 pst. av det representative utvalget, I 112 personer, hadde fÃ¥tt
+tilbud om kjÃ¸p av.varer pÃ¥ dÃ¸ren. De ble spurt om hva slags varer de
+ble tilbudt siste gang de hadde et slikt besÃ¸k. PÃ¥ den mÃ¥ten fÃ¥r man
+en oversikt over hvilke varer som sÃ¦rlig tilbys pÃ¥ denne mÃ¥ten. Tabell
+5.2 viser svarene.
+
+FIXME gjenskap Tabell 5.2 Varetilbudet ved dÃ¸rsalg side 55
+
+Tabellen viser at tilbudene fÃ¸rst og fremst omfattet bÃ¸ker og
+stÃ¸vsugere, og at disse varegrupper utgjorde mer enn halvparten av
+tilbudene. Gruppen "matvarer" er antakelig noe undervurdert i antall
+fordi forbrukerne kanskje lettere nevner stÃ¸rre produkter.
+
+Bak de to stÃ¸rste varegruppene, stÃ¥r stÃ¸rre firmaer med en
+kontinuerlig virksomhet bygget opp omkring denne salgsformm.
+ 
+==== Selskapssalg
+
+Etter hvert er det blitt vanlig Ã¥ arrangere sammenkomster i private
+hjem er forbrukere blir invitert til Ã¥ overvÃ¦re en demonstrasjon og
+kan kjÃ¸pe eller bestille varer. Av de spurte har 191, 12 pst., deltatt
+i slike "selskapslag" eller "home-parties" siste Ã¥r. 10 pst. har fÃ¥tt
+tilbud om slik deltakelse, men ikke benyttet tilbudet. Av 191
+deltakere var 179 kvinner. Man kan i tillegg ikke se bort fra at
+enkelte menn har svart pÃ¥ vegne av husholdningen. Utover dette vinner
+vi bare mindre variasjoner. Aldersgruppen 19 â 39 Ã¥r deltar noe oftere
+enn resten, og arrangementene forekommer noe sjeldnere i de stÃ¸rre
+bygdene og i spredtbygde omrÃ¥der.
+
+FÃ¸lgende varer ble tilbudt siste gang de deltok:
+
+FIXME Lag Tabell 5.3 Varetilbud ved selskapssalg.
+
+(Noen av intervjupersonene har avgitt flere svar)
+
+To grupper stÃ¥r for
+stÃ¸rstedelen av varetilbudet: "kjÃ¸kkenutstyr" og "sminke, parfyme,
+toalettartikler".
+
+==== DÃ¸rsalg og selskapssalg
+
+I Marketing Links undersÃ¸kelse i 1977 spurte man om hvilke produkter/t
+Jenester man var tilbudt ved "demonstrasjon og salg i Deres eget hjem
+eller hos non annen". Skal svaret pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene bli
+sammenlignbare med vÃ¥re undersÃ¸kelser mÃ¥ svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene om
+dÃ¸rsalg og selskapssalg regnes sammen slik som i tabell 5.4.
+
+FIXME Lag Tabell 5.4 Varetilbudet ved dÃ¸rsalg og selskapssalg i 1974 og 1977
+
+1974 Prosent 1977 Prosent BÃ¸ker 37 BÃ¸ker 46 StÃ¸vsugere 16 StÃ¸vsugere 29
+MÃ¸bler, tepper, Poteter 24 persienner 8 Eg 16 Symaskin =! Blomster 14
+KjÃ¸kkenutstyr 7 Husholdningsart. Sminke, parfyme av plast 10 toalettartikler 6
+Forsikringer 8 Tekstilartikler, Symaskiner 8 sko 6 Tepper T Matvarer 6
+VinrÃ¥stoffer T Forsikringer 3 Kosmetiske Andre hushold- produkter Tv
+ningsmaskiner 2 Kaker 3 Abonnementer 1 Amet 23 Parykker, potisjer 1 Ubesvart 8
+Andre svar 15 Vet ikke * Sum prosent 114 Sun. prosent 210 Prosentbasis in=1 303
+Prosentbasis n=435
+
+Grunnen til at det er avgitt flere svar i 1977- undersÃ¸kelsen er at
+det er spurt om tilbud i lÃ¸pet av de siste 12 mÃ¥neder og ikke bare for
+siste besÃ¸k eller deltakelse. Videre er det ved 1977-undersÃ¸kelsen
+gitt mulighet til Ã¥ krysse av for hvert svaralternativ. I
+1974-undersÃ¸kelsen ba man om ett svar. Den viktigste forskjellen er at
+1974-materialet omfatter kjÃ¸p der forbrukerne betalte en tid etter
+bestillingen. 1977-materialet omfatter ogsÃ¥ kontantsalg.
+
+Hovedfordelingene pÃ¥ varegrupper ligger nÃ¦r hverandre. BÃ¸ker og
+stÃ¸vsugere er de stÃ¸rste gruppene. De andre gruppene nevnes av mellom
+henholdsvis 3 og 8 pst. og 7 og 10 pst. i hver av undersÃ¸kelsene.
+
+==== Telefonsalg
+
+124 (8 prosent) av husstandene er blitt kontaktet pr. telefon av
+firmaer som ville selge varer eller tjenester. BÃ¸ker og. forsikringer
+nevnes noe oftere en andre varekategorier. 32 pst. av de 124 som ble
+kontaktet benyttet tilbudet. I Sverige ble 21 pst. kontaktet
+pr. telefÃ¸n siste kvartal (1973).
+
+Omfanget av telefonsalget synes lite i forholdt til de andre
+direktesalgsformene. Det benyttes kanskje i mindre grad som en
+selvstendig salgsform, men kombineres med andre salgsformer. Et
+eksempel kan vÃ¦re at en forsikringsagent kontakter en mulig kunde
+pr. telefon for Ã¥ avtale et senere mÃ¸te ut fra et kupongsvar kunden
+har sendt inn. En annen mulighet er det telefonkontakt inngÃ¥r som et
+ledd i selgerens oppfÃ¸lging i et ikke avsluttet salg.
+
+==== Salgsutsatthet
+
+PÃ¥ grunnlag av svarfrekvensene ovenfor er det utarbeidet en egen
+indeks fÃ¸r "salgsutsatthet". Denne indeksen samler svarene pÃ¥
+spÃ¸rsmÃ¥lene om frekvens av.dÃ¸rsalg, selskapssalg og telefonsalg i en
+variabel. Selve konstruksjonen er beskrevet i vedlegg 1.  Tabell 5.4
+viser hvordan ut valgene er fordelt etter grad av salgsutsatthet.
+
+FIXME Lag Tabell 5.5 Indeks for salgsutsatthet
+
+Graderingen med 0, 1, 2, og 3/4 indekspoeng gir ikke i seg selv
+grunnlag for konklusjoner om salgsutsatthet er for hÃ¸y eller ikke. For
+Ã¥ kunne danne seg et bilde av hva som er "hÃ¸yt" og "lavt" i antallet
+direktesalnstilbud, kunne man sammenlikne med tilsvarende data fra
+andre land, eller med eldre data fra Norge. Dessverre foreligger ikke
+disse mulighetene.
+
+=== Holdninger til direktesalg
+
+I undersÃ¸kelsen er det tatt med fem spÃ¸rsmÃ¥l om synet pÃ¥ forskjellige
+direktesalgsformer. For dÃ¸rsalg, telefonsalg og selskapssalg er det
+spurt om de har sin fulle berettigelse, om de bÃ¸r begrenses eller om
+de bÃ¸r forbys. Vi har ogsÃ¥ bedt forbrukerne om Ã¥ foreta en vurdering
+av fordeler og ulemper ved dÃ¸rsalg.
+
+I tabell 5.6 er synet oÃ¥ de tre salgs formene gjengitt.
+
+FIXME Lag  Tabell 5.6 Holdning til forskjellige direktesalgsformer
+
+Etter som salg ved dÃ¸ren er den vanligste salgsform "utenfor fast
+salgssted" er det spurt spesielt om fordelene og ulempene ved denne
+salgsformen. 16 pst. av utvalget fant at fordeler ved denne
+salgsformen, mens 80 pst. ikke fant noen fordeler. Den tilsvarende
+fordeling i Sverige i 1973 var 10 og 86 pst. Tabell 5.6 viser
+fordelingen av de fordeler som ble nevnt.
+
+FIXME Lag Tabell 5.7 Eordeler ved kjÃ¸p ved dÃ¸ren side 59
+
+FIXME Lag tabel B. Oversikt over fordeler
+
+(Noen av intervjupersonene har avgitt flere svar)
+
+Det ble ogsÃ¥ spurt om ulempene ved dÃ¸rsalg EG sammenliknet med
+forretning. 84 pst.  av utvalget nevner en eller flere ulemper, 9
+pst. finner ingen ulemper. Tallene for Sverige var 87 og 7 pst.
+
+FIXME Lag tabell Tabell 5.8 Ulemper ved kjÃ¸p ved dÃ¸ren side 60
+
+
+FIXME Lag tabell Oversikt over ulemper side 61
+
+(Noen av intervjupersonene har avgitt flere svar)
+
+Intervjupersonene oppgir 2 212 ulemper mot 398 fordeler.
+
+Hvordan er sÃ¥ holdningen til direktesalg fordelt i ulike
+forbrukrgrupper?
+
+FIXME Lag Fig 5.2 Holdning til direktesalg bakgrunnsvariable side 61
+
+En gjennomgang av bakgrunnsfaktorene kjÃ¸nn, alder, utdanning, inntekt,
+tett/spredtbygd gir jevnt over meget smÃ¥ prosent-avvik fra
+hovedfordelingen i de tre tabellene foran. MÃ¥lformulering 12 om at
+forbrukere med lengre utdanning er mer skeptiske til
+direktesalgsformene enn grupper med kortere utdanning blir fikke
+bekreftet.
+
+DÃ¸rsalg i spredtbygde omrÃ¥der ble berÃ¸rt i ForbrukerrÃ¥dets vedtak i
+1966. RÃ¥det ville "tro at borttinging eller dÃ¸rsalget for mange norske
+forbrukere utover i distriktene kan dekke et behov og kan bety en
+velkommen konkurranse til de stedlige
+forretninger". BesÃ¸ksfrekvensen ved dÃ¸rsalg 1 disse omrÃ¥dene
+ligger nÃ¦r gjennomsnittet i denne undersÃ¸kelsen.
+
+Intervjupersonene i spredtbygde omrÃ¥der er ikke mer positive til
+dÃ¸rsalg enn folk bosatt i andre omrÃ¥der. Slik disse forbrukeme 1
+undersÃ¸kelsen ser det, kan en ikke si at dÃ¸rsalg sees som mer positivt
+av forbrukere 1 spredtbygde omrÃ¥der.
+
+For Ã¥ kunne sammenfatte synspunktene pÃ¥ de tre salgsformene er det
+konstruert en egen variabel: "Holdning til direktesala". Dette er
+skjedd ved at svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene om disse salgsformene er addert
+sammen etter et eget mÃ¸nster. I vedleag I er denne
+indekskonstruksjonen beskrevet. For det representative utvalget
+fremkommer fÃ¸lgende fordeling:
+
+.Indeks for holdning til direktesalg side 62
+|===
+|                   | Antall | Prosent
+| Positive/nÃ¸ytrale |    186 | 12
+| Skeptiske         |    775 | 48
+| Motstandere       |    658 | 40
+|                   |   1609 | 100
+|===
+
+Sammenregningen viser at nÃ¦r 9 av 10 spurte mener at salgsformene
+undersÃ¸kelsen omfatter jevnt over bÃ¸r begrenses eller forbys.
+
+=== Oppsummering
+
+Vi kan summere opp materialet om direktesalg og holdninger til
+direktesalg slikt I perioden 1973-1974 var dÃ¸rsalg den klart mest
+omfattende direktesalgsform. BÃ¥de selskapssalg og salgsmessebesÃ¸k har
+et vesentlig mindre omfang.  Telefonsalg skjer i forholdsvis liten
+skala. StÃ¸rstedelen av varetilbudene ved dÃ¸rsalg var bÃ¸ker og
+stÃ¸vsugere.
+
+Om holdningene kan vi si at folk flest er skeptiske til dÃ¸rsalg,
+selskapssalg og telefonsalg. De synes ogsÃ¥ at ulempene ved Ã¥ kjÃ¸pe ved
+dÃ¸ren er mange sammenlignet med fordelene.
+
+MÃ¥l 11 blir delvis bekreftet. MÃ¥l 12 blir ikke bekreftet.
diff --git a/rapport-kap06.adoc b/rapport-kap06.adoc
new file mode 100644
index 0000000..abb5ecc
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap06.adoc
@@ -0,0 +1,518 @@
+== Erfaringer med direktesalg
+
+=== Innledning
+
+Dette kapittel sÃ¸ker Ã¥ beskrive de erfaringer folk har: Hvilke vare de
+har kjÃ¸pt og hvor fornÃ¸yd de er med denne handelen.
+
+Et utvalg pÃ¥ 732 forbrukere fikk spÃ¸rsmÃ¥l om sine erfaringer.
+Utvalgskriteriet var at de svarte bekreftende pÃ¥ at "de i lÃ¸pet av
+siste Ã¥r har kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥ messer, spesielle bussturer,
+ved selskapssalg eller lignende og betalt en tid etter bestillingen."
+
+FIXME Lag Tabell 6.1 Varer kjÃ¸pt ved direktesalg side 63
+
+FIXME Lag Tabell 6.2 KjÃ¸p etter salgsform side 63
+
+*) 7 har avgitt to svar.
+
+.KjÃ¸pesummer
+|===
+|                    | Antall kjÃ¸p | Prosent
+| Mindre enn 200 kr  |         333 |  45
+| 200 â 500 kr       |         180 |  25
+| 500 - 1 000        |          99 |  14
+| Mer enn 1 000 kr   |          96 |  13
+| Husker ikke        |          24 |   3
+| Sum                |         732 | 100
+|===
+
+Tabell 6.1 viser at omtrent tredjedelen av salgene er bÃ¸ker. Den neste
+tredjedelen av kjÃ¸pene er delt likt mellom stÃ¸vsugere, tekstiler/sko,
+kjÃ¸kkenutstyr og mÃ¸bler/tepper/persienner. Den gjenstÃ¥ende andel er
+delt mellom flere varegrupper, der "andre varer"" utgjÃ¸r hoveddelen.
+
+Som en kan vente av salgstilbudene, stÃ¥r dÃ¸rsalgene for ca. 60 prosent av
+kjÃ¸pene. Antallet kjÃ¸p er stÃ¸rst for de laveste kjÃ¸pesummene. Vel en
+fjerdedel av kjÃ¸pesummene er pÃ¥ mer enn 500 kr.
+
+64 prosent av kjÃ¸perne er kvinner. Delvis skyldes dette flertallet at
+selskapssalgsformen fÃ¸rst og fremst er rettet not kvinner. Holdes
+denne salgsformen utenfor, blir andelen kvinner 5 prosent Nenne
+overrepresentasjonen pÃ¥ 5 prosent kan skyldes at kvinner er mer
+tilstedvÃ¦rende i husholdningene enn menn og mÃ¸ter
+direktesalgstilbudene oftere. (Jfr. MÃ¥l 11). :KjÃ¸nnsrollemÃ¸nsteret
+avspeiles i at andelen ""hovedforsÃ¸rgere"" blant kjÃ¸perne bare er 39
+prosent, mens den er 48 prosent i det representative utvalget. KjÃ¸pesummene
+er noe hÃ¸yere for mennene i utvalget enn for kvinnene. 57 prosent av
+mennene og ca. 48 prosent av kvinnene oppgir kjÃ¸pesummer pÃ¥ over 200 kr.
+
+Bakgrunnsvariablene utdanningstid,
+yrke, inntekt, kommunetype, befolkningstetthet og alder viser bare smÃ¥
+forskjeller mellom gruppen av kjÃ¸pere og det representative utvalget.
+
+=== Anger og misnÃ¸ye
+
+Lovutvalget tok bÃ¥de sikte pÃ¥ "situasjoner selgeren har opptrÃ¥dt med
+utilbÃ¸rlig press og overrumplingsmetoder og der hvor selgeren ikke sÃ¥
+mye er Ã¥ bebreide, men hvor salget hovedsaklig skyldes en uoverveiet
+innskytelse hos kjÃ¸peren".
+
+Skal forbrukeren kunne nyttiggjÃ¸re seg en "angrefrist" mÃ¥ det
+foreligge et Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
+kjÃ¸p. Denne "anger" er den nÃ¸kkel som lovens bestemmelser bygger
+pÃ¥. Ved passivitet fra kjÃ¸perens side blir avtalen bindende.
+
+Lovutvalget sÃ¸kte Ã¥ vite hvor utbredt et slikt Ã¸nske eller anger var,
+og fikk utfÃ¸rt en egen intervjuundersÃ¸kelse i 1968. Den undersÃ¸kelsen
+viste at 19 prosent av dem som hadde foretatt kjÃ¸p pÃ¥ dÃ¸ren siste Ã¥r,
+oppga at de hadde Ã¸nsket Ã¥ heve dette kjÃ¸pet. Noe under halvparten av
+dem som Ã¸nsket Ã¥ heve, anfÃ¸rte grunner som tydet pÃ¥ at salget hadde
+prea av overrumpling fra selgerens side eller at de ikke hadde fÃ¥tt
+tenkt seg om.
+
+En kombinasjon av spÃ¸rsmÃ¥l i undersÃ¸kelsen 6 Ã¥r etter, tar sikte pÃ¥ Ã¥
+avklare det samme: Ãnsket om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
+kjÃ¸p. En rekke utenforliggende faktorer pÃ¥virker de svar en fÃ¥r om
+dette. Da vi spÃ¸r om tidligere kjÃ¸p kan problemstillingen vÃ¦re
+uaktuell - forhold ved kjÃ¸pet hÃ¸rer fortiden til. Videre kan det vÃ¦re
+vanskelig Ã¥ innrÃ¸mme at man har foretatt noe som kan omfattes som "en
+uoverveiet innskytelse", selv overfor en nÃ¸ytral
+intervjuer. Avslutningsvis kan en "anger" ha liten betydning for
+intervjupersoner fordi kjÃ¸pesummen var lav. Slike forhold mÃ¥ tas med i
+betraktningen nÃ¥r spÃ¸rsmÃ¥lene formuleres.
+
+Man mÃ¥ imidlertid gÃ¥ ut fra at intervjupersonene svarer sÃ¥ riktig de
+kan pÃ¥ de spÃ¸rsmÃ¥lene som er stilt.  Erfaringene fra
+intervjuundersÃ¸kelser bekrefter at opplysninger om tidligere atferd
+kan vÃ¦ra mindre avhengige av slike utenforliggende forhold som svar pÃ¥
+vurderings/holdningsspÃ¸rsmÃ¥l. SpÃ¸rsmÃ¥l av begge kategorier er derfor
+benyttet for Ã¥ kunne gi en oversikt over omfanget av "anger". Tre
+spÃ¸rsmÃ¥l registrerer tidligere atferdsuttrykk for mulig misnÃ¸ye - og
+kjÃ¸perens egen vurdering av kjÃ¸pet pÃ¥ intervjutidspunktet:
+
+1. Hvis man bekrefter at man ville kjÃ¸pe samme vare igjen pÃ¥ samme
+   mÃ¥te, burde det vÃ¦re et uttrykk for at man var fornÃ¸yd med kjÃ¸pet
+   og ikke "angret". Vi har derfor spurt om hva kjÃ¸perne ville gjÃ¸re
+   om de fikk tilbudet en gang til og igjen kunne velge: Ville de da
+   kjÃ¸pe varen pÃ¥ denne mÃ¥ten, kjÃ¸pt vare i butikk eller kanskje
+   utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet? 54 prosent av utvalget ville ha
+   kjÃ¸pt igjen pÃ¥ denne mÃ¥ten, 10 prosent ville ha kjÃ¸pt pÃ¥ et annet
+   sted. 17 prosent ville ha utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet, mens
+   vet-ikke gruppen utgjorde 19 prosent.
+
+2. Et konkret uttrykk for usikkerhet ved kjÃ¸pet ville vÃ¦re om en
+   vurderte kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre i lÃ¸pet av
+   angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling. 36 prosent
+   foretok en slik vurdering, 60 prosent gjorde det ikke.
+
+3. Et utsagn om at en ikke er helt fornÃ¸yd med kjÃ¸pet, vil ogsÃ¥ kunne
+   gi en indikasjon pÃ¥ om man ville benytte seg av en angrefrist. 15
+   prosent av utvalget bekreftet at de "ikke var helt fornÃ¸yd med et
+   slikt kjÃ¸p" siste Ã¥r. Hvis vi bare ser pÃ¥ det siste kjÃ¸pet var 9
+   prosent "ikke helt fornÃ¸yd".
+
+I Marketing Links 1977-undersÃ¸kelsefootnote:[UndersÃ¸kelsen er
+foretatt for Direktesalgsforbundet av Marketing Link a.s og
+dokumentert i tre rapporter: (1) Rapport/direktesalq - dÃ¸rsalg
+ForbrukerundersÃ¸kelse september 1977, Oslo, 27. oktober 1977 29
+side. (2) Analyserapport. for forbrukerundersÃ¸kelse direkte
+salg/dÃ¸rsalg, Oslo, 8. november 1975 6 side.  (3)
+Direktesalg/dÃ¸rsalg. Tilleggsrapport til forbrukerundersÃ¸kelse
+september 1977. Oslo, 28. november 1977 3 side.] er det stillet et
+spÃ¸rsmÃ¥l som gir en vurdering av kjÃ¸pserfaringer. SpÃ¸rsmÃ¥let er
+knyttet til siste kjÃ¸p og svarfordelingen vises i tabell 6.4 sammen
+med fordelingen i vÃ¥r undersÃ¸kelse:
+
+FIXME Lag Tabell 6.4 KjÃ¸psvurdering siste kjÃ¸p side 66
+
+Sammenstillingen i tabell 6.4 viser at andelene som "ikke er helt
+fornÃ¸yd" og har gjort en "dÃ¥rlig handel" er nesten identiske, 8 og 9
+pst. PostenketsundersÃ¸kelsen har en hÃ¸yere "vet ikke"- prosent som
+dels kan skyldes ulik intervjuform og at dels fÃ¦rre i 1977 har en
+positiv eller nÃ¸ytral kjÃ¸psvurdering.
+
+I tabell 6.5 er det foretatt en sammenregning av svarene pÃ¥
+spÃ¸rsmÃ¥lene om gjenkjÃ¸p, avbestillingsvurdering og om en ikke var helt
+fornÃ¸yd. Grunnlaget for sammenregningen er gitt i vedlegg 1.
+
+For Ã¥ fÃ¥ et samlet mÃ¥l pÃ¥ hvor fornÃ¸yd man er med varen er svarene
+regnet sammen. De som ikke ville kjÃ¸pe varen igjen pÃ¥ samme mÃ¥ten -
+som vurderte avbestilling samen med andre eller "ikke har vÃ¦rt helt
+fornÃ¸yd" med kjÃ¸pet er betegnet som "misfornÃ¸yde". De som har svart at
+de ville kjÃ¸pe igjen, at de ikke vurderte avbestilling og avkrefter at
+de "ikke er helt fornÃ¸yde" klassifiseres i gruppen "positive".  Andre
+svarkombinasjoner kommer da mellom disse ytterpunktene, slik det
+fremgÃ¥r i vedlegg 1. Bare svar som gjelder siste kjÃ¸p er tatt med i
+denne indeksen.
+
+FIXME Lag tabell 6.5 KjÃ¸psmisnÃ¸ye side 67
+
+.KjÃ¸psmisnÃ¸ye
+|===
+|           | | | Antall svar | Prosent
+| FornÃ¸yde    | 0 | +++ | 238 |  33
+|             | 1 | -++ | 349 |  48
+| MisfornÃ¸yde | 2 | --+ | 118 |  16
+|             | 3 | --- |  27 |   4
+| Sum         |   |     | 732 | 101
+|===
+
+Tabell 6.5 viser at kjÃ¸perne stort sett gir uttrykk for at de er
+fornÃ¸yde med det kjÃ¸pet. 20 pst. kan ikke beteanes som fornÃ¸yde nÃ¥r
+svarene regnes sammen. For kjÃ¸p ved dÃ¸ren er misnÃ¸yen noe hÃ¸yere enn
+for de andre salgsformene, 24 pst. For de andre salgsformene er
+andelen fra 14 til 16 prosent.
+
+MisnÃ¸yen med kjÃ¸pet er fra 3 til 7 pst. over gjennomsnittet pÃ¥ 20
+pst. for symaskiner, bÃ¸ker, stÃ¸vsugere og
+mÃ¸bler/tepper/persienner. KjÃ¸pere av sminke/ parfyme/toalettartikler,
+andre husholdningsmaskiner og kjÃ¸kkenutstyr er mer fornÃ¸yde, fra 7 til
+14 pst. under gjennomsnittet. De resterende varegrupper, mat og
+parykker/postisjer ligger nÃ¦r gjennomsnittet.
+
+Er det fÃ¸rst og fremst de rimelige varer kjÃ¸perne er misfornÃ¸yd med?
+Tabell 6.6 gir en oversikt over kjÃ¸psmisnÃ¸ye etter varens pris.
+
+FIXME Lag Tabell 6.6 MisnÃ¸ye etter varens pris side 68
+
+Pst. misfornÃ¸yde Antall KjÃ¸pesum under 200 kr 14 358 22500 kr 28 180
+501-1000 kr 25 99 Mer enn 1000 kr 15 96 Vet ikke 29 24 Gjennomsnitt 20
+732 22. MisnÃ¸yen er stÃ¸rst for varer i prisgruppen fra 200 til I 000
+kroner, og synker igjen for kjÃ¸pesummer over I 000 kroner.
+
+KjÃ¸psmisnÃ¸yen er noe over gjennomsnittet i aldersgruppen 20 til 39 ar,
+og da lavere for aldersgruppene fÃ¸r og etter denne perioden. Det er en
+svak tendens til at kvinner er mer misfornÃ¸yde enn menn (+4 pst.).
+
+Det er forskjeller mellom kjÃ¸pere i spredt/tettbygde omrÃ¥der, men
+mÃ¸nsteret er ikke konsistent. Materialet viser heller ikke pÃ¥ dette
+punkt noen forskjell etter husstandens inntekt.
+
+De 110 som "ikke var helt fornÃ¸yde" med sitt kjÃ¸p ble bedt om Ã¥ oppgi
+Ã¥rsakene til sin misnÃ¸ye. 20 oppgir at varen ved nÃ¦rmere ettertanke
+var for dyr, 39 at varen ikke holdt hva den lovet, 13 at de kunne
+kjÃ¸pt bedre/ billigere et annet sted, 13 at de ikke hadde bruk for
+varen og 19 at varen var beheftet med feil. 13 ga andre Ã¥rsaker og 5
+svarte vet ikke.
+
+Hvis varen var beheftet med feil, kan dette vÃ¦re en mangel etter
+kjÃ¸pslovens bestemmelser. 19 av de 110 begrunner sitt svar med feil
+ved varen. 75 peker pÃ¥ forhold som angrefristloven vel tar sikte pÃ¥ Ã¥
+dekke. Forskjellen i samlet kjÃ¸psmisnÃ¸ye, slik den defineres i
+indeksen, viser ikke noe forskjell mellom disse to gruppene. For de
+resterende 18 foreligger det ikke spesifikke opplysninger om grunnen
+til misnÃ¸ye.
+
+I kapittel 9 er det gitt en samlet fremstilling av kjÃ¸psmisnÃ¸ye,
+lovkunnskap.og betydningen av lovbestemmelsene. 254 Bruk av datasom
+skal viss grad av tilfredshet hos kjÃ¸perne krever en nÃ¦rmere faglig
+drÃ¸fting. Svarer de muntlige rapporten til kjÃ¸pernes faktiske
+opplevelser, eller med andre ord, er dataene valide? Om vi godtar at
+de verbale utsagn avspeiler personenes tilfredshet eller utilfredshet,
+kan det fortsatt vÃ¦re problemer med Ã¥ tolke eller vurdere slike
+data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen "Skal formÃ¥let
+for forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds
+forbruger?"footnote:[ÃHLANDER, Folke. "Skal mÃ¥let for
+forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfredsforbruger" i Rask-Jensen og
+Ãhlander. "Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikk".  Abertslund
+1977. SÃ¦rlig side 268-831.]. Vanskelighetene med Ã¥ fortolke og Ã¥ bruke
+tilfredshetsmÃ¥linger til forbrukerpolitiske formÃ¥l summeres opp i
+fÃ¸lgende punkter:
+
+ * Polyannahypotesen: At det i kommunikasjonen med andre (i dette
+   tilfelle med intervjuere) er en menneskelig tendens til Ã¥ anvende
+   vurderingsmessig positive ord oftere og i flere sammenhenger enn
+   vurderingsmessig negative ord.
+ * Forventningseffekter: At de intervjuede muligens vil avgi svar, som
+   ikke antyder noe om deres "sanne" tilfredshet, enten fordi de
+   Ã¸nsker Ã¥ glede undersÃ¸keren - gir de svar de tro er Ã¸nsket - eller
+   fordi de tror at det er i deres egen interesse Ã¥ fremstille sine
+   synspunkter uriktig.
+ * Tilfredshet i relasjon til en standards Tilfredshet med et gitt
+   ferdighetsnivÃ¥ eller en gitt miljÃ¸tilstand forsvinner lett og
+   fremkaller en ny og hÃ¸yere standard som lykke/tilfredshet mÃ¥les i
+   forhold til.
+ * Uvitenhet om alternative valgmuligheter.
+ * Effektene av kognitiv dissonans pÃ¥ tilfredshet.
+ * Manglende hensyntagen til langsiktige og samfunnsmessige
+   betraktninger.
+
+De av innvendingene ovenfor som berÃ¸rer validiteten kan bÃ¥de virke i
+retning av en hÃ¸yere og lavere registrering av
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye. Muligheten for en etterkontroll for om og i hvilken grad
+den enkelte faktor ovenfor kan ha hatt innflytelse pÃ¥ svarene blir
+begrenset blant annet av variabelvalget i undersÃ¸kelsen. Men en
+grundig pretesting kan gi en Fore av hvordan forbrukerne oppfatter og
+svarer pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene, om forholdet mellom etterkjÃ¸psprosessen og de
+svar de gir uttrykk for.  ForundersÃ¸kelsen ble gjennomfÃ¸rt nettopp for
+Ã¥ fÃ¥ vurdert validitetsspÃ¸rsmÃ¥lene.
+
+Vi kan vanskelig skaffe data om kjÃ¸pserfaringene pÃ¥ annen mÃ¥te enn Ã¥
+bygge pÃ¥ kjÃ¸pernes muntlige utsagn.  Ã bygge svarene fra flere
+spÃ¸rsmÃ¥l sammen i en indeks, skulle gi en stÃ¸rre trygghet for at
+kravet til validitet og ogsÃ¥ reabilitet bli oppfyltfootnote:[HELLEVIK,
+0. side 259.]. NÃ¥r det samles data om kjÃ¸psmisnÃ¸ye, er det ikke for Ã¥
+gi bedre underlag for Ã¥ oppnÃ¥ forbrukerpolitiske eller
+bedriftsÃ¸konomiske Ã¸nskemÃ¥l om "en sÃ¥ hÃ¸j grad av tilfredsstillelse
+som muligt for forbrukerne"footnote:[ÃHLANDER, Folke.  side
+265.]. Hensikten her er Ã¥ belyse i hvilken grad subjektiv kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+eller "anger" utlÃ¸ser sÃ¸king etter lovkunnskap slik angrefristsystemet
+forutsetter (MÃ¥l 7 og 8). Manglende kunnskap om alternative
+valgmuligheter (reell valgfrihet) og hensyn til langsiktige og
+samfunnsmessige betraktninger blir drÃ¸ftet i kapittel 10.
+
+=== Rasjonelle kjÃ¸p
+
+Rasjonelle kjÃ¸p forutsetter en viss planlegging. En bÃ¸r ha en
+formening om alternative produkter, priser og sitt eget behov for
+produktet. En viktig innvending mot direktesalg er at initiativet til
+salget ligger hos selgeren og ikke hos kjÃ¸peren. Muligheten til Ã¥
+sammenligne varer og priser blir da begrenset.  Salgsoppleggene er
+gjerne slik at forbrukerne mÃ¥ bestemmes seg med en gang, ofte med
+henvisning til at produktet ikke kan skaffes pÃ¥ annen mÃ¥te eller pÃ¥ >t
+senere tidspunkt.
+
+Bare tredjedelen av kjÃ¸perne foretok en sammenligning av varens pris
+og egenskaper med tilsvarende produkter annet sted. Av disse 243 fant
+41 den prisen de hadde betalt hÃ¸y, 115 prisen middels og 37 syntes
+prisen var lav.
+
+Halvparten av kjÃ¸perne gir uttrykk for at de ikke hadde bestemte
+planer om Ã¥ kjÃ¸pe denne varen pÃ¥ forhÃ¥nd. - Et spÃ¸rsmÃ¥l blir da om
+ikke planlagte kjÃ¸p gir stÃ¸rre kjÃ¸psmisnÃ¸ye enn planlagte kjÃ¸p. I
+tabell 6.7 vises sammenhengen mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og om. kjÃ¸pet var
+planlagt.
+
+FIXME Lag Tabell 6.7 KjÃ¸psmisnÃ¸ye etter planlegging
+
+Tabellen viser at de som har planlagt kjÃ¸pet er mer fornÃ¸yde enn de
+som ikke har foretatt slik planlegging.  Prosentandelen stiger fra 13
+til 26 prosent, samtidig som andelen helt fornÃ¸yde synker fra 41 til 27
+prosent.
+
+For symaskiner, stÃ¸vsugere, mÃ¸bler, kjÃ¸kkenutstyr og sminke er andelen
+planlagte kjÃ¸p minst 10 pst. over andelen pÃ¥ 47 pst. som har planlagt
+sitt kjÃ¸p. For varene mat, bÃ¸ker og klÃ¦r er andelen minst 10
+pst. lavere enn gjennomsnittet. Denne forskjell kan skyldes
+salgsopplegg som kan innebygge en form for planlegging. Eksempler pÃ¥
+dette er selskapssalg, der man ofte vet hva en blir tilbudt pÃ¥
+forhÃ¥nd, men pÃ¥ den annen side likevel kanskje vanskelig kan avslÃ¥ en
+invitasjon. For dyrere varer, vil ofte flere besÃ¸k vÃ¦re nÃ¸dvendige,
+slik at salgsprosessen skjer trinnvis. For stÃ¸vsugere kan man fÃ¸rst
+sikre seg en avtale om demonstrasjon "nÃ¥r ektefellen er til stede".
+Bestillingen blir fÃ¸rst opptatt ved denne demonstrasjonen. Slike
+salgsopplegg er nok ikke vanlig for bÃ¸ker og matvarer.
+
+PlanleggingsnivÃ¥et stiger jevnt med varens pris, fra 37 prosent for
+varer under 200 kroner til 17 pst. for varer til over 1 000 kroner.
+
+Det mÃ¥ tilfÃ¸yes at av dem som oppgir at kjÃ¸pet var planlagt, sa bare
+42 pst. at de foretok pris og kvalitetssammenligning med tilsvarende
+produkter annet sted. For dem som ikke hadde planlagt kjÃ¸pet synker
+denne andelen til 19 pst. 36.
+
+En av hovedgrunnene for Ã¥ foreslÃ¥ loven var ifÃ¸lge lovkomiteen at
+"kjÃ¸peren befinner seg i en uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥
+sammenligne pris og kvalitet med konkurrerende produkter". NÃ¥ mÃ¥ nok
+denne formuleringen modereres noe selv om en kan konkludere med at
+planleggingsnivÃ¥et i de fleste hushold synes lavt.
+
+En vurdering av prisene pÃ¥ de varer som tilbys ved disse salgsformene
+mÃ¥ bygge pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse av de varer og priser som tilbys pÃ¥
+hvert enkelt vareomrÃ¥de. Forbrukernes oppfatning av prisene kan ikke
+direkte tas til inntekt for at prisene er spesielt fordelaktige eller
+ufordelaktige. SÃ¥ langt vi vet foreligger det ikke slike
+undersÃ¸kelser.
+
+En rekke kjÃ¸pere har henvendt seg til forbrukerorganet og
+prismyndigheter med konkrete klager over prisene ved direktesalg.
+Behandlingen av disse saker viser at prisnivÃ¥et ved dÃ¸rsalg for mange
+produkter er hÃ¸yere enn ved salg via andre kanaler. Grunnen er blant
+annet de salgskostnadene som et direktesalgsapparat krever.  Mange
+potensielle kunder skal kontaktes og det mÃ¥ bygges opp egne
+salgsapparater knyttet til ett eller noen fÃ¥ produkter.
+
+=== Holdninger salgsutsatthet, kjÃ¸p og kjÃ¸pserfaringer
+
+==== Mulige konsekvenser
+
+I dette avsnitt vil vi se nÃ¦rmere pÃ¥ sammenhengene mellom holdningen
+til direktesalg, salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p. De
+forventede sammenhengene er gjengitt i fig. 3.2, og Ã dette avsnittet
+drÃ¸ftes et utvalg av disse sammenhenger, gjengitt i fig. 6.1.
+
+FIXME Lag Fig. 6.1 Oversikt over mulige sammenhenger side 72
+
+I kapittel 3 ble disse sammenhengene formulert slikt:
+
+MÃ¥l 13:: jo oftere en fÃ¥r direktesalgstilbud, desto mer skeptiske blir
+forbrukerne til disse salgsformene
+
+MÃ¥l 14:: en skeptisk holdning til direktesalg begrenser antallet slike
+kjÃ¸p.
+
+MÃ¥l 15:: Ã¸kt salgsutsatthet gir flere kjÃ¸p
+
+MÃ¥l 16:: kjÃ¸pserfaringene pÃ¥virker synet pÃ¥ direktesalg slik at gode
+kjÃ¸pserfaringer gir en mer positiv holdning og dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer
+gir en mer negativ holdning.
+
+==== Salgsutsatthet og holdninger (MÃ¥l 13)
+
+En kan vente at folk som stadig blir utsatt for direktesalgstilbud
+etter hvert ble mer skeptiske til direktesalg enn folk som meget
+sjelden fikk slike tilbud. Tabell 6.3 viser sammenhengen mellom
+holdning og salgsutsatthet:
+
+FIXME Lag Tabell 6.8 Salgsutsatthet og holdning til direktesalg side 73
+
+
+Tabellen viser at hypotesen om at Ã¸kt salgsutsatthet gir en mer
+negativ holdning til direktesalg ikke bekreftes av materialet.
+
+==== Holdning og kjÃ¸p (MÃ¥l 14)
+
+FÃ¸lgende tabell viser sammenhengen mellom holdning
+til direktesalg og antall kjÃ¸p.
+
+FIXME Lag Tabell 6.9 Holdninger til direktesalg og antall angrefristkjÃ¸p (A-utvalget)
+
+Denne tabellen viser at dat ikke er noen lineÃ¦r sammenheng mellom
+antall kjÃ¸p og holdning til direktesalg.  Imidlertid er gruppen
+"skeptiske" noe oftere kjÃ¸pere enn de andre. Dette avviket, selv om
+det er lite, kan ikke forklares ut fra de hypoteser som er stilt opp
+foran.
+
+Holdningene i utvalget er entydige: De fleste er skeptiske eller
+motstandere av dÃ¸r-, selskaps- og telefonsalg, - og ulempene ved
+dÃ¸rsalger vesentlig flere enn fordelene. Likevel viser tabell 5.10 at
+nÃ¦r 20 pst. foretar slike kjÃ¸p og at kjÃ¸psfrekvensene er like store
+bÃ¥de for gruppen som er nÃ¸ytrale eller positive til direktesalg og har
+mer skeptiske holdninger.
+
+MÃ¥l 14 om at ansketisk holdning til direktesalg begrenser antallet
+slike kjÃ¸p blir ikke bekreftet i materialet.
+
+==== KjÃ¸p og salgsutsatthet (MÃ¥l 15)
+
+NÃ¥ kan det vÃ¦re at "der ofte er tale om meget dygtige sÃ¦lgere, som
+udnytter uerfarne forbrugere", for Ã¥ sitere fra medlemsiorslaget fra
+Nordisk RÃ¥d. UndersÃ¸kelsen begrenser seg til Ã¥ 9i grunnlag for Ã¥
+vurdere om Ã¸kt salasutsatthet gir flere kjÃ¸p. Sammenhengen mellom
+disse to variablene er gitt i tabell 6.10.
+
+FIXME Lag Tabell 6.10 Salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p side 74 
+
+Tabellen viser at ved Ã¸kende salgsutsatthet stiger andel kjÃ¸pere fra
+20 +11 34 pst. og andelen som har foretatt flere kjÃ¸p stiger fra 3 til
+13 pst. Hypotesen om at antallet kjÃ¸p stiger med salgsutsattheten
+bekreftes i dette materialet.
+
+==== Holdning og misnÃ¸ye med kjÃ¸p (MÃ¥l 16)
+
+Holdningen til salgsformene kan pÃ¥virkes av tidligere kjÃ¸pserfaringer.
+Hvis man har dÃ¥rlige erfaringer, vil dette kanskje kunne fÃ¸re til at
+skeptisen Ã¸ker.
+
+FIXME Lag Tabell 6.11 Holdning og kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+ 
+Tabellen viser at andelen med positiv/nÃ¸ytral holdning synker fra ||
+til 5 pst. etter Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. Andelen av motstandere av
+salgsformen stiger fra 20 til 37 ost. Med det undersÃ¸kelsesopplegg som
+er brukt, kan en ikke med full sikkerhet si om denne forskjell skyldes
+at kjÃ¸perne pÃ¥ forhÃ¥nd var skeptiske til disse salgsformene eller om
+kjÃ¸psmisnÃ¸yen har forÃ¥rsaket en noe mer negativ holdning. Det vil bare
+en "fÃ¸r- og etter"-undersÃ¸kelse kunne avklare. Imidlertid kan en ta
+det utgangspunkt at bÃ¥de de gode og de dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer
+utligner hverandre i sin virkning.  Med det utgangspunkt vil
+prosentforskjellene ovenfor fremtre som nettovirkninger, med andre ord
+at tabellen direkte viser kjÃ¸psmisnÃ¸yens effekt pÃ¥ holdningene.
+
+Tabell 6.11 synes Ã¥ ai et visst grunnlag for Ã¥ kunne si at misnÃ¸ye med
+kjÃ¸p henger sammen med en mer negativ holdning til direktesalg. Ut fra
+en forsiktig vurdering av tabell 6.11 kan en si at kjÃ¸pserfaringene i
+noen grad pÃ¥virker synet pÃ¥ direktesalg. Sammenhengen er entydig men
+svak.
+
+==== DrÃ¸fting av sammenhengen mellom holdninger utsatthet, kjÃ¸p og kjÃ¸pserfaringer
+
+
+I dette avsnittet var formÃ¥let Ã¥ se nÃ¦rmere pÃ¥ sammenhengene mellom
+kjÃ¸pserfaring, holdning til direktesalg, salgsutsatthet og antall
+kjÃ¸p. I fig. 6.1 kan bÃ¥de holdning til direktesalg og kjÃ¸p vÃ¦re
+avhengige variable. PÃ¥ basis av en todeling av variablene gjengis
+sammenhengene i tabell 6.12 og 6.13.
+
+FIXME Tabell 6.12 Prosent av kjÃ¸pere som er negative til direktesalg etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye og salasutsatthet side 76
+
+Tabellen viser at sammenhengen mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og negativ holdning
+til direktesalg varierer lite nÃ¥r vi kontrollerer for
+salgsutsatthet. Samtidig fÃ¥r vi bekreftet at det ikke er noen slik
+sammenheng mellom salgsutsatthet og negativ holdning til direktesalg,
+heller ikke nÃ¥r vi kontrollerer for kjÃ¸psmisnÃ¸ye. - Samspillet mellom
+de to uavhengige variablene, kjÃ¸psmisnÃ¸ye og salgsutsatthet er
+ubetydelig: Differansen mellom prosentforskjellene er liten.
+
+FIXME Lag Tabell 6.13 Prosent kjÃ¸pere i A-utvalaet etter salgsutsatthet og holdning til direktesalg side 77
+
+Sammenhengen mellom salgsutsatthet og andel kjÃ¸pere trer klart frem,
+ogsÃ¥ ved kontroll for holdning til direktesalg. Andelen kjÃ¸pere synker
+ikke meget med en mer skeptisk holdning til direktesalg. Tabellen
+viser ogsÃ¥ at den innbyrdes sammenhengen mellom salgsutsatthet og
+holdning til direktesalg er svÃ¦rt liten med andelen kjÃ¸pere som
+avhengig variabel.
+
+Vi har funnet en viss sammenheng mellom det vi har definert som
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye og holdning til direktesalg. Samtidig har vi ogsÃ¥ funnet
+at Ã¸kt salgsutsatthet ikke Ã¸ker andelen skeptiske til direktesalg. -
+Holdningen til direktesalg har igjen liten betydning for antall kjÃ¸p,
+mens antall kjÃ¸p pÃ¥virkes av salgsutsatthet.
+
+Skulle man gÃ¥ nÃ¦rmere inn pÃ¥ mulige Ã¥rsakssammenhenger kunne kjeden
+stilles opp som i fig. 6.2.
+
+FIXME Lag Fig. 6.2 Oppsummering av mulige Ã¥rsakssammenhenger
+
+Vi har funnet noe stÃ¸tte for mÃ¥lformuleringene 15 og 16, men ikke
+funnet tilsvarende sammenhenger for 13 og 14. I kapittel 7 og 8 vil vi
+ta opp spÃ¸rsmÃ¥lene om hvilke andre konsekvenser kjÃ¸pserfaringen kan
+fÃ¥, for eksempel i form av lesing av angrefristskjema og henvendelse
+til selger.
+
+Funnene reiser spÃ¸rsmÃ¥let om hvorfor folks uttrykte skepsis mot
+direktesalgsformene i sÃ¥ liten grad fÃ¥r praktiske konsekvenser i form
+av fÃ¦rre kjÃ¸p.
+
+En forklaring kan vÃ¦re at direktesalgsformene er sÃ¥ effektive at de
+overvinner ogsÃ¥ den kjÃ¸pemotstand som mÃ¥tte ligge i en skeptisk
+holdning til omsetningsformen. At det kan vÃ¦re vanskelig Ã¥ stÃ¥ imot
+tilbudene fremgÃ¥r ogsÃ¥ av svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om ulemper ved dÃ¸rsalg
+i tabell 5.8. Over 40 pst. i A-utvalget avga svar i gruppene
+"uoverlagte impulskjÃ¸p" og "vanskelia Ã¥ si nei".
+
+En annen mulighet er selvfÃ¸lgelia at de holdninger folk har gitt
+uttrykk for ikke sitter sÃ¥ dypt, det kan mer vÃ¦re en "mening" folk har
+enn en "holdning". Derfor gir den seg heller ikke atferdsmessig
+uttrykk i en kjÃ¸pssituasjon. Tabell 5.6 viser imidlertid at
+forbrukerne gir ganska skarpt uttrykk for sitt syn pÃ¥
+salgsformene. For hver salgsform har den stÃ¸rste gruppen valgt "bÃ¸r
+forbys" som sitt svar, tilsammen kan 40 pst. av A-utvalget
+karakteriseres som motstandere av disse salgsformene.  Et uttrykk for
+at dette er en vel innarbeidet holdning er at en rekke hushold har
+anskaffet egne skilt der de ber om Ã¥ slippe dÃ¸rsalg.
+
+En kan vel konkludere med at den fÃ¸rste forklaringen er mest
+nÃ¦rliggende.  En skeptisk holdning til omsetningsformene har begrenset
+mulighet til direkte Ã¥ pÃ¥virke kjÃ¸pssituasjonen i et selskapssalg og
+ved et selgerbesÃ¸k i hjemmet.
+
+I og med at vi finner en sammenheng mellom dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer og
+en skeptisk holdning til direktesalg, kan holdningen til direktesalg
+forstÃ¥s som en aggregering av egne og det en har sett av andres
+erfaringer med disse salgsformene. Om holdningene i hovedsak sees som
+en stum av slike kjÃ¸pserfaringer, forutsetter ikke det et samsvar
+mellom skeptisk holdning og senere kjÃ¸psatferd. DÃ¥rlige
+kjÃ¸pserfaringer synes fÃ¸rst og fremst Ã¥ gi en mer negativ holdning til
+direktesalg og da ikke nÃ¸dvendigvis ikke fÃ¦rre kjÃ¸p: Holdningen
+justeres, i mindre grad atferden.
diff --git a/rapport-kap07.adoc b/rapport-kap07.adoc
new file mode 100644
index 0000000..117a877
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap07.adoc
@@ -0,0 +1,586 @@
+== Lovkunnskap
+
+[quote]
+"KjÃ¸peren kan fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren
+innen utgangen av den 10. dag som fÃ¸lger etter den dag kjÃ¸peren
+inngikk avtalen eller innga ordren (angrefrist)." (prg. 2).
+
+=== Hvilken kunnskap forbrukerne trenger og hvordan de kan fÃ¥ den
+
+Lovutvalget ansÃ¥ "det som meget vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res
+oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥ en sÃ¥ effektiv mÃ¥te som
+mulig...". For Ã¥ sikre kjÃ¸perne den nÃ¸dvendige.  informasjon, ble
+selgeren i prg. 4 pÃ¥lagt en informasjonsplikt.
+
+I foregÃ¥ende kapittel er det vist at en ikke liten del av kjÃ¸perne var
+misnÃ¸yde med det kjÃ¸p de har foretatt. Angrefristen vender seg fÃ¸rst
+og fremst til denne gruppe.  Meningen er at de skal ha skriftlig
+informasjon om fristen tilgjengelig etterat kjÃ¸pet eller ordren er
+inngÃ¥tt, slik at de kan bli oppmerksomme pÃ¥ sine rettigheter. I dette
+kapitlet vil vi beskrive de virkninger informasjonstiltakene har hatt.
+
+Prg. 4 tar bare sikte pÃ¥ Ã¥ gi informasjon om lovens rettigheter
+individuelt til hver enkelt kjÃ¸per. Skal forbrukerne som gruppe
+orienteres, kreves andre opplysningstiltak. I de to fÃ¸rste Ã¥r loven
+virket omhandlet radioprogrammer direktesalg og . angrefrist, annonser
+ble rykket inn i dagspressen av Statens informasjonstjeneste og loven
+omtalt i Forbrukerrapporten. ForbrukerrÃ¥det har ogsÃ¥ gitt ut en
+brosjyre om loven.  Dagspressen har hatt artikler og nyhetsmeldinger
+om direktesalg og angrefrist.
+
+I utgangspunktet bÃ¸r vi kunne regne med at alle forbrukere kan ha et
+visst kjennskap til angrefristen, og at kjÃ¸perne vil ha noe mer
+detaljert kunnskap en ikke-kjÃ¸pere. En trenger da et
+undersÃ¸kelsesopplegg som skiller mellom de lovoppfatninger folk flest
+vanligvis har og den tilleggskunnskap kjÃ¸perne kan ha fÃ¥tt. Dette
+kapittel bygges pÃ¥ en sammenligning av et utvalg av kjÃ¸pere og ett
+utvalg ikke-kjÃ¸pere. Differansen mellom disse to gruppene kan med
+visse reservasjoner, betraktes som virkninger som skriver seg fra
+foretatte angrefristkjÃ¸p. Reservasjonene er drÃ¸ftet i kapittel 4. Vi
+kan foreta kontroller for de medvirkende faktorer vi har data om, og
+det er gjort for de tabellene som presenteres 1 dette kapittel
+ogsÃ¥. Videre sammenligner vi to grupper som pÃ¥ forhÃ¥nd kanskje ikke er
+helt identiske, de kan avvike fra hverandre pÃ¥ enkelte punkter som vi
+ikke kan kontrollere for. Dette tilsier forsiktighet i tolkningen av
+resultatene. Imidlertid er utvalgene representative for de grupper de
+er trukket fra, slik at denne reservasjonen bare gjelder ved
+sammenligning mellom kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere.
+
+Dette kapittel konsentrerer seg om den lovkunnskap forbrukerne har og
+hvordan de har fÃ¥tt denne kunnskap.  Avsnitt 7.2 og 7.3 omhandler
+lovkunnskap og feilkunnskap om lovens bestemmelser. Avsnitt 7.4 og 7.5
+tar for seg de faktorer som henger sammen. med lovkunnskap.
+
+De to avsluttende avsnitt tar opp i hvilken grad folks kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+resulterer i at de benytter seg av retten til Ã¥ angre, og om sosiale
+forskjeller har noen betydning for dette.
+
+=== Hvilken lovkunnskap har forbrukerne
+
+For at loven skal virke slik den er tiltenkt mÃ¥ kjÃ¸perne kjenne
+til at de har en. angrefrist. Men en slik kunnskap har liten verdi om man ikke
+vet noe om hvilke salgsformer den gjelder for, hvor lang den er og nÃ¥r den
+regnes fra. At angreretten mistes ved kontant betaling og at den ikke. omfatter
+tjenester, kan ogsÃ¥ vÃ¦re nyttig Ã¥ vite.
+
+Loven omfatter flere bestemmelser enn de fire som er tatt med i
+undersÃ¸kelsen, men man kan ikke forvente at kjÃ¸perne eller andre
+forbrukere, skal vite f.eks. om avhenting av avbestilt vare, om
+formularets betydning, m.v. Dette avsnitt beskriver lovkunnskap pÃ¥
+fÃ¸lgende omrÃ¥der:
+
+ * Om angrefristen eksisterer
+ * hvor lang fristen er og fra hvilket tidspunkt den regnes
+ * hvilke salgsformer den gjelder for
+ * om fristen omfatter varer og tjenester og betalingens betydning.
+
+==== Kjenner forbrukerne til en angrefrist?
+
+PÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥l om man har hÃ¸rt om en lovbestemt angrefrist
+("angrefristloven"), fÃ¥r en fÃ¸lgende fordeling!
+
+FIXME Lag tabell 7.1 Kjennskap til loven
+
+StÃ¸rstedelen av forbrukerne mener at de har hÃ¸rt om en angrefrist, noe
+fler blant kjÃ¸perne. 18 pst. av kjÃ¸perne sier at de ikke har hÃ¸rt om
+en slik frist.
+
+==== Fristens lengde og starttidspunkt
+
+To spÃ¸rsmÃ¥l dekker disse punkter: Det fÃ¸rste tar opp hvor lang denne
+fristen er. I tabellene er det bÃ¥de regnet prosenter med basis i de
+som har avgitt svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let og hele utvalgene.
+
+FIXME Lag Tabell 7.2 Kjennskap til fristens lengde
+
+
+Begynner fristen Ã¥ lÃ¸pe nÃ¥r avtalen inngÃ¥s - ved bestilling - eller
+nÃ¥r de mottar varene?
+
+FIXME Lag tabell 7.3 Fristens starttidspunkt side 84
+
+Fordelingene viser at kjÃ¸perne er noe bedre orientert om angrefristens
+lengde enn gjennomsnittet, mens forskjellene er noe mindre for
+fristens starttidspunkt.  Postordremarkedet har lenge benyttet
+"returrett" med en bestemt frist regnet fra varens mottak i sin
+reklamevirksomhet overfor forbrukerne. Dette forhold kan virke inn pÃ¥
+folks oppfatning av hvilke rettigheter de har etter deme loven.
+
+En stor andel i utvalgene gir pÃ¥ begge spÃ¸rsmÃ¥lene ovenfor uttrykk for
+at loven gir stÃ¸rre rettigheter enn den faktisk gjÃ¸r. For fristens
+starttidspunkt er det fra 33 til 54 pst. av de som har en mening som
+mener at fristen varer 14 dager eller lenger. Tilsvarende mener fra 52
+til 63 pst. av de som har en mening at fristens starttidspunkt er nÃ¥r
+varen mottas.
+
+==== Salgsformer som omfattes av fristen
+
+Avtalen eller ordren mÃ¥ inngÃ¥s "pÃ¥ annet sted enn fast salgssted for
+selgeren eller representanten" om den skal gjelde.  Vi har spurt om
+ved hvilke typer salg denne. angrefristen gjelder. Det var mulig Ã¥
+avgi flere svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let, og det gir en hÃ¸y samlet prosentsum.
+
+FIXME Lag Tabell 7.4 Salgsformer fristen omfatter side 85
+
+Tabellen viser at noe under halvdelen av forbrukerne knytter fristen
+til dÃ¸rsalgsformen. For de andre salgsformene er det fÃ¥ som kjenner
+til at fristen gjelder. KjÃ¸perne mener at angrefristen gjelder noe
+flere salgsformer enn det representative utvalget.  Angrefristloven
+gjelder ikke postordre, men postordrefirmaene gir ofte returrett fra
+det tidspunkt varen mottas, sÃ¥ svaret kan ikke uten videre
+kategoriseres som feilaktig.  Samlet mÃ¥ man kunne si at fordelene ved
+loven overvurderes endel. Dette bekreftes bl.a. av at nÃ¦r 20 pst. i
+A-utvalget mener at fristen ogsÃ¥ gjelder i forretninger og/eller "ved
+alle salg".
+
+==== Om fristen. omfatter varer og tjenester
+
+Prg. 1 i loven definerer forbrukerkjÃ¸p som "kjÃ¸p fra en yrkesselger i
+denne egenskap av ting som etter forholdene framtrer hovedsakelig til
+personlig bruk for kjÃ¸peren, hans husstand eller omgangskrets eller
+til personlige formÃ¥l ellers". Loven omfatter ikke tjenester.
+
+Vi har spurt om fristen gjelder bare varer, eller om den ogsÃ¥ gjelder
+abonnementer, forsikringer og andre tjenester.
+
+FIXME Lag Tabell 7.5 Om fristen omfatter varer og tjenester side 86
+
+Tendensen er ogsÃ¥ her at lovens omfang overvurderes endel, og noe mer av
+kjÃ¸pergruppen. I de to av tre foregÃ¥ende spÃ¸rsmÃ¥l er ordet "varer" benyttet
+alene, og ikke "varer og tjenester". Antall korrekte svar kan da muligens Ã¸ke
+noe av den grunn, men antakelig ikke sÃ¥ meget.
+
+==== Betalingens betydning
+
+I prg. 3 er det fastsatt at fragÃ¥elsesretten ikke gjelder "etter at
+kjÃ¸peren uten forbehold har betalt kjÃ¸pesummen helt ut....". Med andre
+ord bortfaller angrefristen ved kontant betaling av kjÃ¸pesummen,
+uansett om angrefristlovens Ã¸vrige kriterier er oppfylt.  SpÃ¸rsmÃ¥let
+fikk fÃ¸lgende formulering:
+
+Gjelder fristen bare nÃ¥r varen er betalt fullt ut, eller bare nÃ¥r
+varen ikke er betalt fullt ut - eller i begge tilfelle?
+
+FIXME Lag Tabell 7.6 Betalingens betydning side 87
+
+Den stÃ¸rste delen i utvalgene har den oppfatning at betaling av
+kjÃ¸pesummen ikke fÃ¸rer til at fristen mistes, og det er smÃ¥
+forskjeller mellom de to utvalgene.
+
+Blant dem som mente at
+angrefristen bare gjalt nÃ¥r varen var betalt fullt ut, var det et flertall, 52
+pst., som selv hadde betalt sitt kjÃ¸p innen 10 dager. . Blant dem som mente at
+fristen bare gjalt nÃ¥r varen ikke var betalt fullt ut var det likeledes et
+flertall, 66 pst., som selv ikke hadde betalt fÃ¸r fristen lÃ¸p ut. Det synes som
+om forbrukerne .har tatt utgangspunkt i sin egen situasjon nÃ¥r de vurderte
+betydningene av betalingsformen.
+
+Som en **forelÃ¸pig oppsummering** av svarene pÃ¥ disse fem spÃ¸rsmÃ¥lene
+om lovkunnskap synes det som om kjennskapet til en angrefrist er nÃ¥dd
+ut til stÃ¸rstedelen av forbrukerne. Oppfatningene av hva fristen
+innebÃ¦rer avviker fra de rettigheter loven gir. Mest markert er dette
+for oppfatningen av betydningen av kontant betaling. Blant de i
+A-utvalget som har avgitt lovkunnskapssvar, finner vi ogsÃ¥ et flertall
+feilsvar om fristens starttidspunkt og fristens lengde, og hÃ¸ye
+feilprosenter ogsÃ¥ for de andre spÃ¸rsmÃ¥lene.
+
+Feilsvarene gÃ¥r i en bestemt hovedretning: Forbrukerne har den
+oppfatning at angrefristloven gir dem stÃ¸rre rettigheter enn den
+faktisk gjÃ¸r.
+
+Har nÃ¥ folk svart som de skal pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene?
+
+SpÃ¸rreskjemaet er konstruert slik at en bare fÃ¥r frem svar som
+intervjupersonene aktivt gir. Det er rom for "vet ikke"-svar, samtidig
+som lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥l bare rettes til dem som "har hÃ¸rt om en
+lovbestemt angrefrist". Av alle de spurte sier hver fjerde at de ikke
+har hÃ¸rt om fristen. Blant dem som har hÃ¸rt om fristen er de mange som
+velger "vet-ikke"-alternativet pÃ¥ de enkelte spÃ¸rsmÃ¥l. Denne bruk av
+"vet ikke"-svar skulle indikere at de som gir et svar mener seg Ã¥ ha
+en viss oppfatning av loven.
+
+En mÃ¥ kunne si at de standpunkter som inntas i en forstand er
+velbegrunnede. Intervjupersonene svarer sÃ¥ godt de kan pÃ¥ hvordan de selv
+oppfatter fristen, det vÃ¦re seg riktig eller galt ut fra lovformuleringene. 29.
+
+Erfaringene fra forundersÃ¸kelsen bekrefter ogsÃ¥ at folk svarer slik at de
+oppfatter at fristen mÃ¥ vÃ¦re. Et uttrykk for dette var at intervjupersoner ved
+tvil om riktig svar, motiverte svaret med at "om det ikke er sÃ¥nn, sÃ¥ burde det
+vÃ¦re det ".
+
+[quote]
+- Hvordan kan det ha seg at folks oppfatning av sine rettigheter
+avviker sÃ¥ meget fra lovens bestemmelser?
+
+Det er mulig at det ikke er forbrukernes oppfatning av hva en
+angrefrist omfatter som er ukorrekt, men at de rettigheter loven gir
+er for snevre ut fra det svÃ¦rt mange av de intervjuede anser som
+rimelig.
+
+=== Lovkunnskap og feilkunnskap
+
+For Ã¥ kunne gi en mer samlet oversikt over lovkunnskapsnivÃ¥et er det
+konstruert to indekser: en for lovkunnskap og, som det viser seg
+nÃ¸dvendig, en for feilkunnskap. Utregningen er gjengitt i vedlegg 1 og
+bygger pÃ¥ fire av de fem spÃ¸rsmÃ¥lene om lovkunnskap.  SpÃ¸rsmÃ¥let om
+hvilke salgsformer fristen omfatter er av praktiske grunner ikke tatt
+'med. I indeksen for feilkunnskap er det bare tatt med de svar som kan
+medfÃ¸re at den rettighet loven gir kan mistes. Andre feilaktige svar
+er ikke tatt med. JamfÃ¸r vedlegg 1.
+
+FIXME Lag Tabell 7.7 Indeks for lovkunnskap side 89
+
+FIXME Lag Tabell 7.8 Indeks for feilkunnskap
+
+Tabell 7.7 og 7.8 kan vurderes slik:
+
+For Ã¥ miste de rettigheter loven gir er det tilstrekkelig Ã¥ ta feil
+for en av de betingelser loven stiller opp.  Tabell 7.1 viste av 18
+pst. av alle kjÃ¸pere ikke kjente til angrefristen. I tillegg mÃ¥ vi sÃ¥
+regne med de 69 pst. som oppgir ett eller flere feilaktige
+svar. Tilsammen 87 pst. kjenner ikke fristen eller avgir minst ett
+feilaktig svar. Legges grensen ved to feilaktige svar har 65 pst. av
+kjÃ¸perne manglende eller feilaktig kunnskap om loven.
+
+Tabellene viser at forskjellene ikke er sÃ¥ store mellom utvalgene pÃ¥
+dette omrÃ¥det. I A-utvalget er det 86 pst. som ikke kjenner fristen
+eller avgir minst ett feilaktig svar. 35.
+
+Lovkunnskapssituasjonen hos kjÃ¸perne synes ikke i vesentlig bedre enn
+blant ikke-kjÃ¸perne eller i A-utvalget. LovkunnskapsnivÃ¥et er, sett
+for seg, hÃ¸yere hos kjÃ¸perne, men det blir utlignet av at
+feilkunnskapsnivÃ¥et ogsÃ¥ er noe hÃ¸yere i denne gruppen. MÃ¥l 6 fra
+kapittel 30 om at kjÃ¸perne har bedre lovkunnskap enn ikke-kjÃ¸perne
+blir ikke bekreftet.
+
+For at loven skal virke etter hensikten behÃ¸ver en ikke en generell
+Ã¸kning av lovkunnskapsnivÃ¥et hos alle kjÃ¸perne. Det er tilstrekkelig
+at de som har et Ã¸nske om Ã¥ fÃ¥ omgjort kjÃ¸pet vet om sine
+rettigheter. Skaffer kjÃ¸pere som angrer seg bedre Lovkunnskap enn dem
+som er fornÃ¸yd, som postulert: MÃ¥l 7. Med andre ord:
+
+Har kjÃ¸perne som vurderte avbestilling i lÃ¸pet av angrefristen et
+hÃ¸yere lovkunnskapsnivÃ¥ enn dem som ikke foretok en slik vurdering? I
+tabell 7.9 er det gitt en oversikt over dette:
+
+FIXME Lag Tabell 7.9 Avbestillingsvurdering *) etter andel riktige lovkunnskapssvar
+
+Avbestillingsvurdering Ja Nei Vet ikke Pst. Pst. Pst. Alle Tee
+Andel riktige lovkunnskaps- 42.16 44,1 43,6 svar N 915 332 7 564 xx)
+
+*) "Vurderte de kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre 1 lÃ¸pet
+av angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling?"
+
+**) Bare kjÃ¸pere som har avgitt lovkunnskapssvar er tatt med i denne
+tabellen.
+
+Tabellen bekrefter ikke at lovkunnskapen Ã¸ker ved en
+avbestillingsvurdering. Gjennomsnittlig andel riktige lovkunnskapssvar
+av antall avgitte svar ligger i tabell 7.9 noe under gjennomsnittet pÃ¥
+43,6 pst. Vi fÃ¥r en tilvarende fordeling som en benytter indeksen for
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye i stedet for svaret pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om
+avbestillingsvurdering.
+
+Utsagnet i MÃ¥l 7 om at kjÃ¸pere som angrer, i den
+forstand at de har vurdert avbestilling, har bedre lovkunnskap er ikke blitt
+bekreftet.
+
+=== Meddelelse av lovens betydningen av de ulike kanaler
+
+For Ã¥ avgjÃ¸re om et lovvedtak for de tilsiktede virkninger mÃ¥ vi vite
+om og under hvilke omstendigheter loven fungerer som et effektivt
+meddelelsemiddel.
+
+For angrefristloven vil en kunne skille mellom to hovedomrÃ¥der for
+formidling av lovkunnskap.  En del av informasjonen vil kunne knyttes
+direkte til de enkelte kjÃ¸p, til lesing av angrefristskjemaet og til
+muntlig orientering fra selgeren. PÃ¥ den annen side har vi sÃ¥ den
+informasjon som nÃ¥r husholdene via andre kanaler: Radio, fjernsyn,
+dagspresse og forbrukerorganenes informasjonsvirksomhet.
+
+Alle som svarte pÃ¥ lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥lene fikk spÃ¸rsmÃ¥l om hvordan de
+ble oppmerksom pÃ¥ angrefristen. Svarene er gjengitt i tabell 7.10 og
+gir en viss indikasjon pÃ¥ betydningen av de ulike kildene:
+
+FIXME Lag Tabell 7.10 Fordeling etter fra hvilken kilde man ble oppmerksom pÃ¥ fristen
+
+*) Noen intervjupersoner har avgitt flere svar.
+
+Aviser og tidsskrifter oppgis som den vanligste kilden for Ã¥ bli
+oppmerksom pÃ¥ fristen.  Deretter fÃ¸lger radio og fjernsyn,
+opplysninger fra selger, kjente og brosjyrer etc. Opplysninger fra
+selger den oppgis av 25 pst. av kjÃ¸perne, og kommer etter aviser og
+tidsskrifter og radio/TV.
+
+FÃ¥r disse svarene noen betydning for den lovkunnskap en oppnÃ¥r? En
+MCA-analyse avkrefter at svarene 1 tabell 7.10 samlet ikke kan
+forklare forandringer i lovkunnskapsnivÃ¥et hverken i kjÃ¸per- eller
+ikke-kjÃ¸per-utvalget.
+
+Vi har spurt kjÃ¸perne om de "fikk et skjema med opplysninger om
+angrefristen overlevert ved bestillingene". SpÃ¸rsmÃ¥let er ment Ã¥ dekke
+bÃ¥de egne skjemaer i tillegg til selve avtalen eller bestillingen, sÃ¥
+vel som de tilfeller der orienteringen er trykket pÃ¥ samme ark som
+avtaleteksten.
+
+Svarene fordelte seg slikt
+
+176 av kjÃ¸perne sier at de er oppmerksomme pÃ¥ at de fikk et eget
+skjema.  Andelen Ã¸ker med Ã¸kende kjÃ¸pesum, fra 12 pst. for varer under
+200 kroner, til 29 pst.. for varer mellom 200 og 500 kroner, - og til
+omkring 40 pst. for varegruppene over 500 kroner.
+
+Tabell 7.11 viser at bare hver fjerde kjÃ¸per har registrert de
+skriftlige angrefristopplysningene.  En av betingelsene for Ã¥ komme
+med i kjÃ¸pergruppen er at en har "betalt en tid etter
+bestillinger". Det vil si at kontantkjÃ¸pere ikke skal vÃ¦re inkludert i
+dette utvalget.
+
+En forklaring kan vÃ¦re at kjÃ¸perne ikke har lagt merke til eller ikke
+husker disse opplysningene 60 pst. av kjÃ¸perne svarer imidlertid et
+klart nei til at de har mottatt opplysningene.
+
+Loven vender seg ikke til alle kjÃ¸pere, men til de kjÃ¸pere som kan ha
+et Ã¸nske om Ã¥ avbestille varen. Har denne gruppen registrert mottak av
+angrefristskjemaet oftere enn de andre, slik det er formulert 1 MÃ¥l 7
+og 8. Tabell 7.12 gir en oversikt over dette etter indeksen for
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye:
+
+FIXME Lag tabell 7.12 Mottak av angrefristskjema etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+93 46. Tabellen viser at Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye i liten grad
+avspeiles i at kjÃ¸perne aftere registerer at de har fÃ¥tt skriftelige
+angrefristopplysninger. MÃ¥l 7 er pÃ¥ dette punkt ikke blitt bekreftet av
+materialet. Det gjenstÃ¥r da det forhold at en stor del av selgerne ikke har
+utfÃ¸rt den opplysnings-plikt de er pÃ¥lagt. Selv om det gis et rimelig rom for
+at folk har fÃ¥tt opplysninger de ikke har registrert, gjenstÃ¥r den konklusjon
+at en stor del av forbrukerne, og kanskje et flertall, ikke har fÃ¥tt de
+opplysninger de har krav pÃ¥. MÃ¥l 4 i kapittel tre og at selgerne skal gi
+kjÃ¸perne et skjema med angrefristopplysninger er ut fra kjÃ¸per opplysninger,
+bare. oppfylt i begrenset grad. Dette blir nÃ¦rmere drÃ¸ftet i kapittel 10. 47.
+Skjemamottakerne ble spurt om de hadde lest skjemaet fÃ¸r angrefristens utlÃ¸p.
+Vel halvparten oppgav at de hadde lest skjemaet grundig fÃ¸r fristen utlÃ¸p, 68
+oppgav flyktig lesning. 12 svarte ""har ikke lest"" og 4 "vet ikke't, Det har
+forekommet at avtaler eller bestillinger er tilbakedatert av selgere slik at de
+pÃ¥ den mÃ¥ten kan unngÃ¥ at kjÃ¸peren benytter angrefristen. Derfor har vi spurt
+om de sÃ¥ etter om skjemaet var tilstrekkelig ufylt og at datoen var riktig. 57
+pst. sa da at de sÃ¥ etter, 16 pst. sÃ¥ ikke etter og 25 pst. svarte ""vet ikke",
+48. Vi spurte videre alle kjÃ¸perne om selgeren pÃ¥ egen hÃ¥nd redegjorde for
+innholdet 1 avtalen (kontrakten), ogs hvis det ble bekreftet, om selgeren la
+vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. Ordet ""skjema"Â» dekker her bÃ¥de selve
+avtalen eller bestillingen og angrefristopplysningene. 34 pst. av kjÃ¸perne
+svarte at selgeren redegjorde for innholdet. Disse 34 pst. fikk spÃ¸rsmÃ¥l om
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. 24 pst. av disse 246 svarte at
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen, 33 pst. oppga at selgeren nevnte
+den, mens 34 pst. sa at selgeren ikke nevnte noe om den. De resterende 10 pst.
+valgte alternativet husker ikke/i tvil. 49. Selv om skriftelige eller muntlige
+opplysninger om angrefristen ikke nÃ¥r frem til alle forbrukere, kan
+opplysningene fÃ¸re til et bedre lovkunnskapsnivÃ¥ hos de forbrukere som fÃ¥r slik
+informasjon. I tabell 7.13 har vi samlet oversikten over andelen riktige
+lovkunnskapssvar etter som de har mottatt skjema muntlig selgerorientering.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+94 50. Tabell 7.13 Andel riktige lovkunnskapssvar etter mottak av
+skjema og selgerorientering Gjennomsnittlig Andel riktige antall avgitte
+lovkunnskapssvar*) lovkunnskapssvar Alle med lovkunnskaper 44 sÃ¸ a.
+Mottak.av.skjema Fikk skjema med opplysninger om angrefristen.levert 59: pst.
+3,36 (168) Fikk ikke skjema 40 ya (919) Husker ikke 36 3,25 (77) n=564 b.
+Skjemalesing Fikk lest skjemaet fÃ¸r angrefristens utlÃ¸p, - grundig 55 pst.
+34,36 (89) - flyktig Bo 3,32 (66) Nei (10) -- Vet ikke (3) .e - n=168 51. c.
+Selgerorientering om skjenagt Om selgeren pÃ¥ egenhÃ¥nd redegjorde for innholdet
+1 av- talen (kontrakten. Ja 48 pst. 3,37 (211) Nei 42 3,23 (235) Vet ikke 3,14
+(118) n=564 d. Selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen. â La vekt pÃ¥ Ã¥
+forklare 54 pst. 3,,45 (58) Nevnte den 54 3.444 (71) Nevnte ikke noe om fristen
+36 Fel (98) Vet ikke .e 3,28 (18) n=211 52. e. Kombinasjon av opplysningene
+under a. og d. Mottak av Selger- skjema orientering Ja Ja SÃ. pst. (93) - Ja
+Nei 52 (75) Nei Ja 48 (31) Nei Nei 39 (288) *) Prosentbasis: KjÃ¸pere som avgir
+svar pÃ¥ minst ett lovkunnskaps-spÃ¸rsmÃ¥l
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+95 53. Andelen riktige lovkunnskapssvar stiger fra 40 til 55 pst
+nÃ¥r man vet at man har mottatt skriftelige angrefristopplysninger. SpÃ¸rsmÃ¥let
+om man i tillegg har lest skjemaet flyktig eller grundig gir ikke noen
+ytterligere Ã¸kning i svarandelen. Selgerens muntlige forklaring gir en Ã¸kning
+til samme nivÃ¥ som mottak av skjema, til ca. 55 pst. En kombinasjon av skjema
+er at selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare fristen gir 57 pst. riktige svar. 54.
+Gjennomsnittstallene for antall avgitte lovkunnskapssvar ligger mellom 3,14 og
+3,45 pst. Forskjellene er jevnt over smÃ¥. Hvilken betydning den muntlige
+selgeorienteringen om angrefristen i. forhold til de skriftlige opplysningene?
+I tabell 8.3 har sammenholdes de to faktorene: 55. Tabell 7.14 Lovkunnskap*)
+etter mottak av angrefristopplysninger og selgerorientering om fristen Selger-
+Mottak av skjema: Prosent- orientering: Ja Nei forskjell Ja 86 pst. 74 pst. Â«12
+195) (43) 12 pst. Nei 65 pst. 41 pst. + 24 (81) (513) Prosentforskjell +21 *+
+33 n=7.32 *) Andel fra og med 26 pst. riktige lovkunnskaper. Dette skille er
+valgt for Ã¥ fÃ¥ en deling av intervjupersonene i to jevnstore grupper.
+Prosentbasist+ alle kjÃ¸pÃ©re Tabell 7.13 e og 7.14 har ulik prosentbasis,
+henholdsvis andel riktige lovkunnskapssvar og andel kjÃ¸pere med over eller
+under 26 pst. riktige svar. 56. Tabellen viser at lovkunnskapsnivÃ¥et
+gjennomsnittlig Ã¸ker noe mer med selgerorientering enn med mottak av skjema.
+Tilsammen Ã¸ker andelen med mer enn 26 pst. riktige lovkumskapssvar fra 41 pst.
+til 86 pst. ved mottak av angrefristskjema og med muntlig selgerorfentering om
+fristen. Differansen mellom prosentdifferanse for disse to variablene er 12
+pst., sÃ¥ en kan si at det 1 noen grad er
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+96 slik at de selgere som leverer skjema ogsÃ¥ orienterer muntlig
+om fristen. Tabellen viser at hele 70 pst. av kjÃ¸perne, 513, er pÃ¥ laveste
+informasjonsnivÃ¥: Uten selgerorientering muntlig eller skriftlig. Det mÃ¥
+understrekes at feilkunnskapsnivÃ¥et er pÃ¥ hÃ¸yde med lovkunnskapsnivÃ¥et og at
+tolkningene av tabellen i dette avsnittet er foretatt isolert fra dette. Dr 7.5
+Hvilke faktorer gir Ã¸ktlovkunnskap? I forrige avsnitt har vi gjennomgÃ¥tt
+hvilken betydning hvert enkelt kjÃ¸p og hvordan man ble oppmerksom pÃ¥
+angrefristen har fÃ¥tt for lovkumskapen. De opplysninger som gis om loven kan
+ogsÃ¥ ha en kumulativ virkning, slik at intensjonene om bedret lovkunnskap kan
+nÃ¥s over tid. Videre kan ogsÃ¥ ulike forbrukergrupper ha forsjellige sjanse til
+Ã¥ erverve den nÃ¸dvendige kunnskap. En rekke undersÃ¸kelser viser at utdaming kan
+vÃ¦re en faktor som kan gi kunnskapsmessige utslag ogsÃ¥ pÃ¥ forbruk eromrÃ¥det.
+58. Fig 7.1 gir en oversikt over de grupper av faktorer som kan pÃ¥virke
+lovkunnskapen. Den bygger pÃ¥ fig. 3.2. i kapittel 3 med to endringer.
+KjÃ¸pserfaringen spesifisert i tre punkter som kan ha direkte betydning for den
+lovkunnskap en fimer. Samtidig er de sosiale bakarunnsvariable med som mulige
+direkte pÃ¥virkningsfaktorer. O9 Fig 7.1 Forhold som kan pÃ¥virke lovkunnskapen
+Skriftlige opp- lysninger Muntlig orientering fra selger KjÃ¸psmisnÃ¸ye/
+avbe-stillingsvurdering Antall angrefrist- re EE Lov- kunnskap Andre lov- Ã¥
+eaSosiale kunnskaps- bakgrunns- kilder variable I Egne retts- retts- |
+oppfatninger
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+97 60. For Ã¥ vurdere den relative betydning av alle de faktorer
+som inngÃ¥r i fig. 7.1 har vi foretatt en serie MCA-analyser med ulike
+kombinasjoner av mulige forklaringsfaktorer. Som resultatvariabel (avhengig
+variabel) har vi benytter prosentandelen riktige lovkunnskapssvar. Analysene
+viser ingen korrelasjon mellom de sosiale bakgrunnsvariable som inngÃ¥r i fig.
+3.2 og LovkunnskapsnivÃ¥et. Lovkunnskapen stiger heller ikke med flere.
+angarefristkjÃ¸p.,, Ã¸kende k JÃ¸psmi snÃ¸ye/avbestillingsvurdering. 61. De eneste
+faktorer som i noen grad kan forklare forskjellene i lovkunnskapsnivÃ¥ er
+selgerorienteringen om angrefristen og skjemalesning. Disse to faktorer er i
+noen grad innbyrdes korrelerte. Beregningene viser at 8,3 pst. av variansen i
+lowkunnskapsnivÃ¥et kan tilskrives selgerorientering og skjemalesing.
+Tilsvarende analyser for forskjeller i feilkunnskap viser meget liten
+korrelasjon med de mulige forklaringsfaktorer som inngÃ¥r i undersÃ¸kelsen. Vi
+finner heller ikke noe samsvar mellom ikke- kjÃ¸pernes svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om
+hvordan de ble oppmerksom pÃ¥ fristen - og lovkunnskapsnivÃ¥et. Det er ogsÃ¥
+foretatt MCA-analyser der bakgrunnsvariablene er tatt med. De gir ikke utslag
+av betydning. 62. Dette betyr da at vi i den videre drÃ¸fting av funnene om
+lovkunnskap og forhold som pÃ¥virker denne kan konsentrere oss om tabell 7.13 og
+7.14. De samler de viktigste dataene om de forhold som pÃ¥virker
+lovkunnskapsnivÃ¥et selv nÃ¥r vi kontrollerer for de andre mulige faktorer som
+kan pÃ¥virke lovkunmnskapsnivÃ¥et. 63. 7.6 Angrefristen. et ekstra salgsargument?
+I uttalelsen om lovforslaget fra. ForliksrÃ¥det i Bergen kommune ble det pÃ¥pekt
+at "det er meget mulig at nettopp denne form for omsetning kommer til Ã¥ gripe
+enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om "angrefrist" for kontrakter inngÃ¥tt
+i kjÃ¸perens eget hjem." Ut fra denne vurdering var vi interessert i om selgerne
+i praksis benyttet fristen som et salgsargument. Utsagnet er formulert i MÃ¥l
+17: En angrefrist vil fÃ¥ den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i ens
+eget hjem og at dÃ¸rsalg derfor vil Ã¸ke i omfang. I forundersÃ¸kelsen hadde sn
+med et spÃ¸rsmÃ¥l om
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+98 dettest "Har De inntrykk av at angrefristen blir brukt som
+salgsargument?" Imidlertid ville svaret fÃ¸rst og fremst gi kjÃ¸perens oppfatning
+av selgerens motiv for Ã¥ orientere om fristen. Denne oppfatningen vil nok i for
+stor grad vÃ¦re pÃ¥virket av en rekke forhold under og etter kjÃ¸pet, og ikke
+minst av selgerens personlige fremtreden. 64. I hovedundersÃ¸kelsen har vi sourt
+kjÃ¸perene direkte om de "synes det var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥ r de hadde.
+angrefrist, - eller om fristen betÃ¸d 11 te fra eller til". Vi har i tabell 7.15
+satt dette svaret sammen med svaret pÃ¥ om selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare
+angrefristen, om han eller hun nevnte den eller om den ikke ble nevnt i det
+hele tatt. Tabellen omfatter de 246 kjÃ¸pere som ble spurt om dette. 65. Tabell
+7.15 Angrefristens betydning for kjÃ¸pet etter selgerorientering om angrefristen
+Selgerorientering om angrefristen: Angrefristens Ja, la vekt pÃ¥ Nevnte ikke
+Husker betydning for Ã¥ forklare eller noe om ikke/ kjÃ¸pet: nevnte den fristen
+TOLL pst. pst. pst. Lettere Ã¥ bestille 48 25 Â«T) Betydde lite fra eller til 49
+45 (71) 50 Vet ikke 3 30 (13) 21 Sum 101 pst. 160 EET n= 138 84 24 732 66.
+Blant alle kjÃ¸pere syntes 30 pst. det var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥r
+de hadde. angrefrist, 50 pst oppgir at fristen betydde lite fra eller til.
+Andelen av kjÃ¸pere som syntes det var lettere Ã¥ bestille nÃ¥r de kjente fristen
+stiger fra 25 til 48 pst. etter som selgeren ga orientering om fri: sten eller
+ikke nevnte noe om den. Utsagnet i MÃ¥l 17 kan ikke avkreftes ut fra tabell
+7.15. 61. Vi har ikke materiale som kan bekrefte eller avkrefte uttalelsen om
+at dÃ¸rsalg "kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+ââ "angrefrist'". Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
+hypotesen om at det er lettere for forbrukere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p nÃ¥r de
+kjenner til en angrefrist. Noe som kan bidra til Ã¥ lette salgsarbeidet ved at
+kjÃ¸pemotstanden blir mindre. Lovutvalget var oppmerksom pÃ¥ dette. I) At det kan
+vÃ¦re lettere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p med en angrefrist, bekreftes vel ogsÃ¥
+av det faktum at de fleste postordrefirmaer frivillig gir en tidsbegrenset
+returrett fra det tidspunkt varen mottas. 68. 7.7 Hvorfor fimer vi samme atferd
+i alle. forbrukergrupper?. .. .. ... Ulikheter 1 ressursforvaltningen i
+husholdet kan forsterke en ulik fordeling av goder i samfunnet. En rekke
+undersÃ¸kelser de siste Ã¥rene viser at organiseringen av viktige markeder, som
+boligmarkedet og kredittmarket, er med pÃ¥ Ã¥ forsterke de sosiale ulikheter som
+mÃ¥tte eksistere pÃ¥ forhÃ¥nd. I en undersÃ¸kelse om boligmarkedet if Oslo ved
+Institutt for statsvitenskap fant Lars Gulbrandsen og Ulf Torgersen at "mange
+synes Ã¥ oppnÃ¥ en dÃ¥rligere lÃ¸sning enn deres Ã¸konomiske ressurser skulle
+tilsiâ. Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en "offensiv Ã¸konomisk
+holdning". Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en "vente og
+hÃ¥pe"-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde vÃ¦rt i en "prÃ¸v
+Ã¥ skaffe seg"-situasjon med objektivt sett flere valgmuligheter. |) 69.
+Tilsvarende forskjeller finner en pÃ¥ kredittmarkedet. Ola VaagbÃ¸ ved Institutt
+for samfunnsforskning har vist at gruppen med universitets/hÃ¸gskoleutdanning
+hadde et gjennomsnittelig gjenstÃ¥ende lÃ¥nebelÃ¸p som er 164 pst. hÃ¸yere enn
+ungdomsskolegruppen, men at de har en gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt
+krone (renter og avdrag) som er 56 pst. mindre. Dette skyldes se vreldel ig at
+lavinntektsgrupper i mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine varige
+forbruksgoder, men fÃ¥r de dyrere avbetalingslÃ¥n. 2) 70. Hvorfor finner en ikke
+tilsvarende forskjeller mellom ulike forbrukergrupper pÃ¥ direktesalgsmarkedet?
+En grunn kan vÃ¦re at dette markedet ikke har sÃ¥ stor betydning for den velferd
+husholdet oppnÃ¥r, at husholdene eller grupper av hushold virker
+handlingsalternativene tilstrekkelig oppmerksomhet. Skepsisen til direktesalg
+er sÃ¥ utbredt at de fleste forbrukere kan regne sine kjÃ¸p heller som unntak enn
+som regelen for sine imkjÃ¸p.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+100 Ti. Direktesalgstilbudene vender seg til alle grupper av
+forbrukere, og det er fÃ¸rst og fremst boligformen som avgjÃ¸r besÃ¸ksfrekvensene.
+Det kan stille forbrukergruppene likt pÃ¥ den mÃ¥te at de blir oppsÃ¸kt og mÃ¥ ta
+stilling til et salgstilbud. Forbrukernes egen fÃ¸rkjÃ¸psatferd mÃ¥ nÃ¸dvendigvis
+bli sterkt begrenset ved disse salgsformene. Om handlingsalternativene ikke
+vies tilstrekkelig oppmerksomhet og forkjÃ¸psatferden er sterkt begrenset vil
+ikke faktorer som utdanning og sosialt nettverk fÃ¥ samme innvirkning ved
+direktesalg, som f.eks. pÃ¥ boligmarkedet. 72. Muligheten for at det kan vÃ¦re
+ulike faktorer som gir ensartet utfall for ulike grupper gjenstÃ¥r, selv om det
+ikke er materiale i denne undersÃ¸kelsen som indikerer slike bakenforliggende
+forhold. 73. 7.8  Qpsummering Kjennskapet til en angrefrist er nÃ¥dd ut til
+stÃ¸rstedelen av forbrukerne. oppfatningen av hva angrefristloven innebÃ¦rer
+avviker fra de rettigheter som er gitt. Avviket gÃ¥r i en bestemt retning:
+Forbrukerne har gjerne den oppfatning at loven gir dem stÃ¸rre rettigheter enn
+den faktisk gjÃ¸r. En mulig forklaring er at de svarer ut fra en normativ
+oppfatning av. hvordan en slik lov bÃ¸r vÃ¦re og ikke ut fra loven slik den er
+utformet. LovkunnskapsnivÃ¥et er hÃ¸yere hos forbrukere som har foretatt.
+angrefristkjÃ¸p enn hos dem som ikke har foretatt slike kjÃ¸p. Dette blir
+imidlertid . utlignet ved at feilkunnskapsnivÃ¥et ogsÃ¥ 1 denne gruppen er hÃ¸yere
+enn lovkunskapsnivÃ¥et. Feilkunnskap omfatter svar som kan fÃ¸re til at en mister
+de rettigheter loven gir. 74. Lovkunnskapen hos kjÃ¸perne Ã¸ker ikke ved at de
+foretar avbestillingsvurdering eller uttrykker misnÃ¸ye med kjÃ¸pet. Aviser/
+tidsskrifter og radio/tv oppgis oftest som kanaler for Ã¥ bli oppmerksom pÃ¥
+angrefristen. For k JÃ¸perne kommer selger/skjema fra selger som tredje faktor.
+I gjennomsnitt oppgir bare 24 pst. kjÃ¸perne at de har mottatt
+skriftlige.angrefristopplysninger fra selger. Andelen stiger fra 12 til 40 pst.
+etter varens pris, men stiger ikke med Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. 75. Mottak av
+angrefristopplysninger og muntlig
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+101 orientering fra selger Ã¸ker lovkumskapsnivÃ¥et noe.
+Selgerorientering synes Ã¥ ha en noe stÃ¸rre betydning em skriftlige
+opplysninger. Andelen av forbrukere som synes det var lettere Ã¥ bestille, steg
+i de tilfelle der selgeren orienterte om fristen. Hverken sosiale
+bakgrunnsvariable, kilden for Ã¥ bli oppmerksom pÃ¥ fristen, antall angrefristk
+jÃ¸p eller kjÃ¸psmisnÃ¸ye/avbestillingsvurdering gir forskjeller 1
+lovkunmnskapsnivÃ¥. 76. Testing av mÃ¥lformulerinaene i kapittel 3 har fÃ¥tt
+fÃ¸lgende utfalls K MÃ¥l 4 om rettighetsopplysninger fra selger er bare oppfylt 1
+begrenset grad. (Tabell 7.11) MÃ¥l 6 om at kjÃ¸perne har bedre lovkunnskap enn
+ikke-kjÃ¸pere blir ut fra en samlet vurdering ikke bekreftet (Tabell 7.7 og
+7.8). MÃ¥l 7 om at kjÃ¸perne som angrer skaffer seg bedre lovkunnskap enn
+fornÃ¸yde kjÃ¸pere blir ikke bekreftet (Jfr. f.eks. tabell 7.12). MÃ¥l 8 om at
+kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlig rettighetsinformasjon har bedre lovkumskap kan
+isolert sett ikke avkreftes, men feilkunnskapsnivÃ¥et er ogsÃ¥ hÃ¸yere for denne
+gruppen. (Tabell 7.8 og Feld), MÃ¥l 17 om at det kan bli lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i
+ens eget hjem med en angrefrist kan ikke avkreftes. (Tabell 7.15). Bare
+skriftlig og ne selgeropplysninger viser Ã¸kning i lovkunnskapsnivÃ¥et. Ãkningen
+1 feilkunnskapsnivÃ¥et fÃ¸lger denne Ã¸kningen, samtidig som mange forbrukere
+synes det blir lettere Ã¥ avbestille med en angrefrist.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+102 KE Fotnoter i kapittel 7. ) Lovutvalgets innstilling Side 18 2
+GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, ULF. Unge familier og boligproblemer 1 Oslo -
+teforier om boligmarkedet, sÃ¸king etter bolig, faktisk boligsituasjon.
+Institutt for statsvitenskap Oslo 1975. : 3) VAAGBÃ, Ola. Kredittbruk og
+kredittkostnader i norske husholdninger... Institutt for samfunnsforskning.
+Oslo 1977.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+
diff --git a/rapport-kap08.adoc b/rapport-kap08.adoc
new file mode 100644
index 0000000..dfd608e
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap08.adoc
@@ -0,0 +1,254 @@
+== Betaling og levering av varen
+
+=== Innledning
+
+[quote]
+"KjÃ¸peren kan fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren
+om dette ...." (fra pro. 2)
+
+I loven er det gitt flere betingelser som mÃ¥ vÃ¦re oppfylt for at
+kjÃ¸pet skal kunne heves. To av betingelsene skal drÃ¸ftes i dette
+kapitlet:
+
+ * at avtalen bare kan fragÃ¥s nÃ¥r kjÃ¸peren ikke har betalt kjÃ¸pesummen
+   helt ut og
+
+ * at kjÃ¸peren underretter selgeren innen utlÃ¸pet av den 10. dag som
+   fÃ¸lger etter den dag kjÃ¸peren inngikk avtalen eller innga ordren.
+
+=== Betalings og leveringspunktet
+
+I sin uttalelse om lovutredningen sa 05lo Ãstre
+ForliksrÃ¥d:
+
+[quote]
+"Komiteen gir i kommentarene til de forskjellige paragrafer noksÃ¥
+klart uttrykk for at selgeren kan unnlate Ã¥ sende varene inntil
+situasjonen er avklaret dvs. inntil 7-dagersfristen er utlÃ¸pet.
+Ulempen ved dette synes Ã¥ vÃ¦re at kjÃ¸peren da ikke fÃ¥r se varen."
+
+Uttalelsen fra Svein Museum A/S, Teppeimport og agentur, ga blant
+annet uttrykk for fÃ¸lgende vurdering:
+
+[quote]
+"NÃ¥r en "angrefrist" lovfestes mÃ¥ vi slutte med Ã¥ ekspedere varer som
+er kontraktet for omgÃ¥ende levering. Vi mÃ¥ vente til 7 dagersfristen
+er oversittet. Vi kan hverken tilvirke eller sende spesialbestilte
+varer fÃ¸r "angrefristen*" er utlÃ¸pet.  Dette vil bety minst 10 dagers
+forsinkelse. (dette rammer 97-98 pst. av kundene til fordel for de 2-3
+pst. som "angrer")."
+
+I tabell 8.1 er det gitt en samlet oversikt over betalings- og
+leveringstidspunktet samlet og sett i forhold til hverandre. I
+utvalget er det bare med kjÃ¸pere som sier seg Ã¥ ha "betalt en tid
+etter bestillingen".
+
+FIXME Lag Tabell 8.1 Betalings- og leveringstidspunkt*) side 104
+
+*) Alle prosenter 1 tabellen er beregnet pÃ¥ basis av samtlige
+kjÃ¸pere.
+
+Tabellen viser at 41 pst. mottok varen mer enn 10 dager etter
+bestillingen. 940 pst. betalte fÃ¸r angrefristen lÃ¸p ut.
+
+Tabell 8.2 viser en oppstilling over kjÃ¸pesummene og belÃ¸penes
+stÃ¸rrelse:
+
+FIXME Lag Tabell 8.2 KjÃ¸pesum og leveringstidspunkt
+
+Som en kunne vente blir varene i den rimeligste prisgruppen blir
+levert raskest, 62 pst. fÃ¸r fristens utlÃ¸p. I gruppene mellom 200 og
+1000 kr synker denne andelen til 36 pst. for Ã¥ stige til 61 pst. for
+gruppen med kjÃ¸pesummer over 1000 kr.
+
+De 38 som oppga at de hadde kontaktet selger for Ã¥ avbestille fikk
+spÃ¸rsmÃ¥l om hvor lang tid etter bestillingen de kontaktet selger. 12
+svarte "10 dager eller kortereâ og 17 anga "mer enn 10 dager". I dette
+materialet er det da flere som kontakter selger etter at fristen er
+utlÃ¸pt enn fÃ¸r. Antallet intervjupersoner er pÃ¥ dette punkt for fÃ¥ til
+Ã¥ gi grunnlag for sikre slutninger. PÃ¥ dette punkt mÃ¥ en bygge pÃ¥
+materiale fra ForbrukerrÃ¥det og fra ForbrukerklagenÃ¦vnet i Danmark.
+
+I 1968 utarbeidet ForbrukerrÃ¥det en oversikt over klager pÃ¥
+avbetalingssalg hvor selger eller dennes representant uanmodet
+oppsÃ¸ker kjÃ¸peren. (Rapporten foreligger som vedlegg 3 i
+lovutredningen). Rapporten tar blant amet for seg 147 registrerte
+klager. Materialet viser at bare 31 av disse forbrukerne klaget fÃ¸r
+varemottakelsen, mens hele 131, nÃ¦r 80 pst. har klaget fÃ¸rst etter at
+varen var mottatt. BelÃ¸pene var jevnt over stÃ¸rre der det er reklamert
+etter varemottakelsen, samtidig som klagegrunnene var dominert av feil
+fÃ¸r kjÃ¸psinformasjon av selger og direkte feil ved varene.
+
+Erfaringer fra Danmark tyder i samme retning. I Ã¥rsmeldingen fra 1975
+summerer ForbrukerklagenÃ¦vnet opp blant amet erfaringene ved 348
+klager ved dÃ¸rsalg av bÃ¸kerfootnote:[1) ForbrugerklagenÃ¦vnet,
+Ãrsberetning 1975 side 25-26]. En "angrefrist"" pÃ¥ 14 dager fra
+avtaleinngÃ¥elsen ville ha medfÃ¸rt at 36 pst. av klagerne ville ha
+blitt frigjort fra kontrakten. Halvdelen av klagene til forlagene
+samlet seg til mottakelsen av varen eller til fÃ¸rste oppkreving. PÃ¥
+det tidspunktet blir det i alminnelighet klart for klagerne hva de har
+kjÃ¸pt eller hvilken Ã¸konomisk forpliktelse de har gÃ¥tt inn pÃ¥.  Bare 9
+pst. klager fÃ¸rst opp til 1 mÃ¥ned etter varens mottakelse.  Dette
+forhold kommenteres pÃ¥ fÃ¸lgende mÃ¥te:
+
+[quote]
+"NÃ¥r der i ca.  50 pst. av samtlige klagesager ikke er reklamert inden
+for det i tabellen angivne tidsrum*), skyldes det i almindelighed, at
+klagerne efter aftalens indgÃ¥else helt har undlagt at reagere pÃ¥
+sÃ¦lgerens henvendelser. Undertiden har ogsÃ¥ sÃ¦lgeren forholdt sig
+passiv i en lÃ¦ngere periode efter kontraktens indgÃ¥else. I de fleste
+sager er der sÃ¥ledes ikke efter aftalens indgÃ¥else sket nogen
+udveksling af ydelser. Forbrugerns reklamation fremsendes normalt
+fÃ¸rst f forbindelse med en af sÃ¦lgeren indledt incassosag. En
+gennemgang af sagerne efterlader det indtryk, at mange af klagerne i
+disse sager ikke vil magte at drage nytte af en fortrydelsesret, der
+forutsÃ¦tter, at de skal reagere aktivt forfor sÃ¦lgeren inden for en
+vis frist og eventuelt sikre sig bevis herfor."
+
+[quote]
+*) 14 dage
+
+Vi har ikke materiale som viser om varelevering og betalingskrav
+kommer senere nÃ¥ enn fÃ¸r angrefristloven ble satt i kraft. Vi kan
+derfor ikke bekrefte en hypotese om at selgere har *sluttet med Ã¥
+ekspedere varer som er kontraktet for omgÃ¥ende levering". Tabell 8.1
+viser at det etter at loven er trÃ¥dt i kraft er et flertall av
+selgerne som leverer varene fÃ¸r det er gÃ¥tt 10 dager. 32 pst. av
+kjÃ¸perne betalte og mottok varen innen 10 dager. I tillegg betalte 7
+pst. innen 10 dager, men mottok varene senere.
+
+Samlet viser tabell 8.1 at 41 pst. av varene ble levert etter at
+fristen utlÃ¸p og at 40 pst. av kjÃ¸perne betalte fÃ¸r fristen var
+utlÃ¸pt. Om skjemaet var levert ville kjÃ¸perne i disse tilfellene ha
+mistet sin mulighet til Ã¥ heve bestillingen.
+
+=== KontantkjÃ¸p, avbetalingskjÃ¸p og veloverveide beslutninger
+
+I odelstingsproposisjonen ga Justisdepartementet fÃ¸lgende
+hovedbegrunnelse for Ã¥ unnta kjÃ¸p som var betalt fullt ut fra
+angrefristent "nÃ¥r vederlaget fullt ut er betalt av kjÃ¸peren fÃ¸r
+angrefristen utlÃ¸per, mÃ¥ dette i alminnelighet sees som et
+tilstrekkelig bevis for en noenlunde fast og veloverveiet beslutning
+hos kjÃ¸peren."footnote:[Ot.prp. nr. 14 (1971-72) Side 14]
+
+Stortingets administrasjonskomite sluttet seg til lovutvalgets forslag
+om at "Loven ikke skulle gjelde nÃ¥r hele kjÃ¸pesummen betales kontant
+ved besÃ¸ket".. Videre fastslo komiteen at "angrefristen ikke skal
+gjelde nÃ¥r varen er betalt ut fra den begrunnelse at kjÃ¸peren da ville
+vÃ¦re klar over rekkevidden av sin disposisjon pÃ¥ en helt annen mÃ¥te
+enn der hvor det for eksempel dreier seg om en
+avbetalingskontraktâfootnote:[Innst. O.X. (1971-1972) Side 3].
+
+Det kan ogsÃ¥ fremfÃ¸res andre argumenter for Ã¥ trekke en grense ved
+kontantkjÃ¸p. Ett argument er at kontant betaling indikerer at kjÃ¸peren
+har penger til Ã¥ foreta kjÃ¸pet. Videre kan hensynet til selger tilsi
+at det trekkes en grense, og at kontant betaling kan vÃ¦re en rimelig
+grense. Ut fra et forbrukersyn kan en videre hevde at personlig,
+oppsÃ¸kende salg er mer problematisk nÃ¥r kjÃ¸pere mÃ¥ benytte seg av en
+nedbetalingstid for Ã¥ dekke kjÃ¸pesummen enn ved kontant betaling. Det
+ligger en antydning om dette i avsnitt 2.3.
+
+Formuleringene i lovforarbeidene gir utgangspunkt for Ã¥ se nÃ¦rmere pÃ¥
+sammenhengen mellom kontant betaling og hvor sikre forbrukerne er pÃ¥
+sin kjÃ¸psbeslutning. For en empirisk testing kan utsagnet formuleres
+slik:
+
+MÃ¥l 22:: KjÃ¸pere som har betalt kontant er pÃ¥ en helt annen mÃ¥te klar
+over rekkevidden av sin disposisjon enn kjÃ¸pere som fikke betaler
+kontant.
+
+Begrepet "pÃ¥ en helt annen mÃ¥te" i hypotesen gir grumlag for fÃ¸lgende
+presiseringer
+
+M a:: "vurderer sjeldnere avbestilling"
+
+M b:: "har planlagt kjÃ¸pet bedre"
+
+I tabell 8.3 er det foretatt en sammenligning mellom dem som betalte
+innen 10 dager etter bestillingen og den som betalte senere ut fra
+avbestillingsvurdering og kjÃ¸psplanlegging.
+
+FIXME Lag Tabell 8.3 Betalingsform etter avbetalings- vurdering og kjÃ¸psplanlegging side 108
+
+De kjÃ¸pere som betalte innen 10 dager oppgir noe sjeldnere Ã¥ ha
+foretatt en avbestillingsvurdering. Blant den som betalte fÃ¸r fristen
+utlÃ¸p finner vi samtidig en noe hÃ¸yere andel som ikke hadde planlagt
+kjÃ¸pet.
+
+Ut fra dette materialet kan en vanskelig bekrefte en hypotese om at
+kjÃ¸pere som betalte tidlig "pÃ¥ en helt annen mÃ¥te" er klar over
+rekkevidden av sin disposisjon.  Disse kjÃ¸perne vurderer noe sjeldnere
+avbestilling men har ikke planlagt kjÃ¸pet bedre.
+
+Muligheten til Ã¥ betale tidlig er kanskje heller knyttet til det
+inntektsnivÃ¥ husstanden har: Med hÃ¸yere inntekt, jo enklere Ã¥ betale
+kontant. Andelen som betalte innen 10 dager steg fra 38 pst. i gruppen
+med inntekt under 40 000 kr til 51 pst. 1 gruppen medinntekt over 80
+000 kr i Ã¥ret.
+
+=== Kontakt med selger
+
+For Ã¥ heve kjÃ¸pet eller bestillingen mÃ¥ selgeren
+kontaktes. I undersÃ¸kelsen ble tilsammen |10 "ikke helt fornÃ¸yd"-kjÃ¸pere spurt
+om de "kontaktet selger for Ã¥ fÃ¥ omgjort kjÃ¸pet. Formuleringen "ikke helt
+fornÃ¸yd" skulle dekke de kjÃ¸pere som kunne ha Ã¸nske om Ã¥ henvende seg til
+selger for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet. Imidlertid viser undersÃ¸kelsen at betydelig flere
+av kjÃ¸perne "vurderte avbestilling" sammen med andre og avkrefter at de ville
+"kjÃ¸pt varen pÃ¥ denne mÃ¥ten" om de "fikk tilbudet en gang til". Ved eventuelle
+senere undersÃ¸kelser bÃ¸r spÃ¸rsmÃ¥let om kontakt med selger stilles til alle
+kjÃ¸pere.
+
+Av de 110 kjÃ¸perne kontaktet 38 selgeren for Ã¥ fÃ¥ omgjort salget.  20
+fikk hevet kjÃ¸pet, 4 fikk varen byttet eller reparert og l4 fikk ikke
+omgjort sitt kjÃ¸p. Ut fra dette funn kan en si at MÃ¥l 9 og 10 om at
+misnÃ¸yde kjÃ¸pere som oppfyller lovens krav vender seg til selger for Ã¥
+fÃ¥ hevet kjÃ¸pet i begrenset grad bekreftes.
+
+74 anga en grunn til at de ikke kontaktet selger. De stÃ¸rste
+svargruppene var "komplisert og Ã¥ tidkrevende" (16 kjÃ¸pere), at de
+hadde "ombestemt seg for sent" (16), at de "ikke kjente.angrefristen"
+(13) og at det var "ubehagelig eller flaut" (11). Tilsammen 21 ga
+opplysninger om hvordan de kontaktet selgerens 12 brev, 5 benyttet
+telefon og 4 oppsÃ¸kte selgeren.
+
+12 kontaktet selgeren fÃ¸r og 17 kjÃ¸pere etter at fristen var
+utlÃ¸pt. NÃ¥r 20 har fÃ¥tt hevet sitt kjÃ¸p, kan det tyde pÃ¥ at selgerne
+pÃ¥ dette punkt har vÃ¦rt mer liberale enn loven tilsier. Ut fra dette
+avgrensede underlagsmateriale kan ikke MÃ¥l 5 om at selgeren lar
+kjÃ¸perne gÃ¥ fra ordren eller avtalen forkortes.
+
+Ved heving av kjÃ¸pet mÃ¥ "selgeren finne seg i Ã¥ hente tingen selv og
+bÃ¦re kostnadene med Ã¥ frakte den tilbake" slik det er formulert av
+lovutvalget i begrunnelsen for $ 5. 10 av kjÃ¸perne sÃ¸rget for Ã¥ sende
+tilbake varen selv, mens i 8 tilfelle tok selgeren seg av dette.
+Tilbakesendelsen ble betalt av kjÃ¸peren i 8 av de 16 tilfelle vi har
+data for.  Vi har data for 11 kjÃ¸pere pÃ¥ punktet om kjÃ¸peren fikk
+tilbake hva selgeren har mottatt av vederlaget. 8 kjÃ¸pere fikk
+tilbakebetalt hele det innbetalte belÃ¸p.
+
+Antallet pÃ¥ henholdsvis 20 og 34 kjÃ¸pere er fikke grunnlag
+for en nÃ¦rmere analyse av for eksempel leverings- og betalingstidspunkter,
+lovkunnskap og selgers argumentasjon ved henvendelse om heving av kjÃ¸p. Her vil
+ForbrukerrÃ¥dets klagesaksmateriale gi et bedre underlag.
+
+=== Oppsummering
+
+UndersÃ¸kelsen viser at 41 pst. av kjÃ¸perne mottok sin vare etter at
+angrefristen hadde lÃ¸pt ut. Tilsammen 40 pst. betalte sin vare fÃ¸r
+angrefristen lÃ¸p ut, men de fleste av disse fikk varen levert finnen
+10 dager.
+
+Varene i en hÃ¸yeste og laveste prisgruppen blir levert raskest, vel 60
+pst. fÃ¸r fristen utlÃ¸p.
+
+UndersÃ¸kelsen gir fikke grunnlag for Ã¥ vurdere hvor stor andel av
+kjÃ¸perutvalget som kontaktet selger. Blant de 110 som *ikke var helt
+fornÃ¸yde" med sitt kjÃ¸p kontaktet 34 pst. selgeren for Ã¥ fÃ¥ det
+omgjort.
+
+Det synes ikke som om kontantkjÃ¸perne pÃ¥ en helt amen mÃ¥te er klar
+over rekkevidden av sin disposisjon som dem som ikke betaler
+kontant. KontantkjÃ¸perne vurderer noe sjeldnere avbestilling men har
+ikke planlagt kjÃ¸pet bedre.
+
+20 av 34 kjÃ¸pere som henvente seg til selger fikk omgjort kjÃ¸pet.
diff --git a/rapport-kap09.adoc b/rapport-kap09.adoc
new file mode 100644
index 0000000..6314d80
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap09.adoc
@@ -0,0 +1,498 @@
+== Om Ã¥ gi rett, Ã¥ ha rett og Ã¥ fÃ¥ rett
+
+=== Innledning
+
+Dette kapitlet er delt i to hoveddeler. Den fÃ¸rste delen omhandler de
+konkrete mÃ¥l for lovtiltaket fra kapittel 3, mens den andre delen tar
+for seg mulighetene for kjÃ¸perne til Ã¥ fÃ¥ rett ut fra de betingelser
+som loven setter.  Tilslutt foretas en vurdering av i hvilken grad de
+mer generelle mÃ¥l for loven er oppnÃ¥dd.
+
+=== Oppsummering av virkninger hos selgere og forbrukere
+
+==== Virkninger i selgerfirmaene
+
+FIXME Lag figur SELGER- FIRMAENE side 112
+
+  Ã¸kt lovkunnskap
+  endret praksis:
+
+  * redusert omfang av utilbÃ¸rlige salgsmetoder(mÃ¥l 3)
+  * utlevering av formular (mÃ¥l 4)
+  * heving av bestilling/kjÃ¸p (mÃ¥l 5)
+ 
+
+Ovenfor er det gjengitt et utsnitt av Fig. 3.1 "Mulige virkninger av
+loven". I hvilken grad er mÃ¥l 3, 4 og 5 oppfylt?
+
+MÃ¥l 3, Redusert omfang av utilbÃ¸rlig salgsvirksomhet.
+
+UndersÃ¸kelsen omfatter ikke materiale som kan vise hvordan situasjonen
+har utviklet seg fÃ¸r og etter loven ble vedtatt pÃ¥ dette
+omrÃ¥de. Bakgrunnen for denne avveining er gitt 1 kapittel 4.
+
+MÃ¥l 4, Utlevering av formularer
+
+Etter MÃ¥l 4 skal selgerne gi kjÃ¸perne et formular med de
+pliktige. angrefristopplysninger ved alle bestillinger eller
+kjÃ¸p. Materialet i kapittel 7 viser at bare hver fjerde kjÃ¸per har
+registrert de skriftlige angrefristopplysningene. 6 av 10 svarer et
+klart nei pÃ¥ at de har mottatt opplysningene. Andelen som oppgir at de
+har mottatt skjema stiger ikke ved Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. En mÃ¥ kunne
+konkludere med at mÃ¥l 4 om utlevering av formular bare i liten grad er
+oppfylt.
+
+Vi har ikke formulert Ã¸kt lovkunnskap 1 selgerfirmaene med et eget
+mÃ¥l. - Utlevering av angrefristskjemaer mÃ¥ sees som ett uttrykk for at
+selgerne kjenner loven og er innstilt pÃ¥ Ã¥ fÃ¸lge de bestemmelser som
+er gitt. Den lave utleveringsandelen kan vÃ¦re et uttrykk for at
+lovkunnskapen blant selgerne er lav. - At sÃ¥ fÃ¥ leverer skjemaene kan
+pÃ¥ den annen side like gjerne vÃ¦re uttrykk for at de kjenner lovens
+bestemmelser, men vurderer konsekvensene av en manglende utlevering
+som helt begrensede. - Disse alternativene er nÃ¦rmere diskutert i
+kapittel 40.
+
+MÃ¥l 5., Heving av avtale eller ordre
+
+Om kjÃ¸perne vender seg til selgerne, fÃ¥r de da gÃ¥ tilbake pÃ¥ avtalen
+eller bestillingen som forutsatt 1 MÃ¥l 5?  UndersÃ¸kelsen har et
+tallmessig begrenset materiale om dette, jevnfÃ¸r punkt 8.4. Materialet
+indikerer at selgerne kan opptre noe mer liberalt enn det loven
+tilsier. Imidlertid er det meget fÃ¥ kjÃ¸pere som vender seg til selger.
+
+==== Konkrete virkninger for forbrukerne
+
+FIXME Lag figur FORBRUKERNE side 113
+
+Ã¸kt lovkunnskap
+generelt og sÃ¦rlig hos misnÃ¸yde kjÃ¸pere (mÃ¥l 6-8)
+bruk av frÃ¥gelsesretten (mÃ¥l 9-10)
+
+Ovenfor gjengis hÃ¸yresiden av fig. 3.1. MÃ¥lene fra 6 til og med 10
+omhandler forbrukernes lovkunnskap og etterkjÃ¸psatferd i forhold til
+selger.
+
+MÃ¥l 6, Lovkunnskap hos kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere.
+
+Har kjÃ¸pere bedre lovkunnskap enn ikke-kjÃ¸pere? LovkunnskapsnivÃ¥et er
+hÃ¸yere hos forbrukere som har foretatt angrefristkjÃ¸p enn hos dem som
+ikke har foretatt slike kjÃ¸p.  Dette blir imidlertid utlignet av at
+feilkunnskapsnivÃ¥et blant kjÃ¸perne er hÃ¸yere enn lovkunnskapsnivÃ¥et.
+
+MÃ¥l 7, KjÃ¸psmisnÃ¸yens betydning for lovkunnskapen
+
+Skaffer kjÃ¸pere som angrer seg bedre lovkunnskap enn dem som er mer
+fornÃ¸yd med sitt kjÃ¸p? Materialet pÃ¥ dette punkt er entydig.
+Lovkunnskapen hos kjÃ¸perne Ã¸ker ikke om de foretar
+avbestillingsvurdering eller uttrykker misnÃ¸ye med kjÃ¸pet. Stigende
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye medfÃ¸rer heller ikke at en stÃ¸rre andel registrerer de
+skriftlige opplysninger.
+
+MÃ¥l 8, Skriftlige.  angrefristopplysninger og lovkunnskap
+
+Har kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlige opplysninger bedre lovkunnskap enn
+andre kjÃ¸pere? Andelen riktige lovkunnskapssvar Ã¸ker ved registrert
+mottak av angrefristskjemaet. Imidlertid Ã¸ker lovkunnskapen mer med
+muntlig orientering fra selger enn med den skriftlige, Jfr. MÃ¥l
+17. FeilkunnskapsnivÃ¥et er i begge tilfelle hÃ¸yt, henholdsvis 48 og 52
+pst.
+
+MÃ¥l 7 + 8, Skriftlige opplysninger, angring og lovkunnskap
+
+Har kjÃ¸pere som angrer og har fÃ¥tt skriftlige rettighetsopplysninger
+best lovkunnskap? Etter som MÃ¥l 7 fikke blir bekreftet av
+undersÃ¸kelsesmaterialet, kan ikke MÃ¥l 7 + MÃ¥l 8 bekreftes: Materialet
+viser ikke at kjÃ¸pere som angrer og som har fÃ¥tt skriftlige
+rettighetsopplysninger har best lovkunnskap av de aktuelle gruppene.
+
+MÃ¥l 9, KjÃ¸psmisnÃ¸ye og henvendelse til selger
+
+Vil kjÃ¸pere som oppgir at de er misnÃ¸yde vende seg til selger for Ã¥ fÃ¥
+kjÃ¸pet hevet?  Av 110 kjÃ¸pere som oppga at de ikke var helt fornÃ¸yd
+henvendte 38 seg til selger for Ã¥ fÃ¥ omgjort salget. 72 gjorde ikke
+det. Ut fra materialet i undersÃ¸kelsen og ut fra opplysninger om de to
+stÃ¸rste varegruppene i undersÃ¸kelsen, mÃ¥ man konkludere med at bare en
+begrenset del av kjÃ¸pere som uttrykker misnÃ¸ye vender seg til selger
+for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet.
+
+MÃ¥l 10, Henvendelse til selger og oppfÃ¸lging av denne
+
+Vil kjÃ¸pere som oppfyller betingelsene i loven vende seg til selger
+for Ã¥ heve kjÃ¸pet og eventuelt fÃ¸lge opp eventuelt avslag pÃ¥ dette
+overfor forbrukerorganer eller i rettsapparatet? Under mÃ¥l 5 har vi
+konkludert med at de relativt fÃ¥ kjÃ¸pere som vender seg til selger og
+oppfyller betingelsene gjerne fÃ¥r hevet kjÃ¸pet. Vi har ikke materiale
+om hva som skjer i de tilfelle det oppstÃ¥r uenighet mellom kjÃ¸per og
+selger. Kan f.eks. kjÃ¸perne pÃ¥berope seg at de ikke har fÃ¥tt
+angrefristopplysningene,, og/eller vil de sÃ¸ke faglig bistand 1
+argumentasjonen overfor selger? UndersÃ¸kelsen har ikke spÃ¸rsmÃ¥l om
+dette. Som andeler av det samlede antall kjÃ¸p eller av kjÃ¸p
+forbrukerne er misnÃ¸yde med, blir denne andelen i alle tilfelle meget
+liten ut fra det vi ellers vet.
+
+MÃ¥l 9 og 10 mÃ¥ sees innen en felles ramme og denne blir drÃ¸ftet i
+neste del av dette kapitlet.
+
+MÃ¥l 11 til og med mÃ¥l 16 omfatter hypoteser som ikke har en form som
+direkte knytter dem til eksplisitt formulerte virkninger i
+forarbeidene til lovene eller i lovteksten. For disse viser vi
+presentasjonene i de foregÃ¥ende kapitler.
+
+MÃ¥l 17, InnfÃ¸ring av angrefrist og redusert kjÃ¸pemotstand
+
+FÃ¥r en angrefrist den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i ens
+eget hjem enn tidligere? Materialet i undersÃ¸kelsen tyder i den
+retning at en muntlig selgerorientering om fristen virker slik at
+forbrukerne kan synes det blir lettere Ã¥ bestemme seg for Ã¥
+kjÃ¸pe. Hypotesen kan ikke avkreftes ut fra det foreliggende
+materiale. - UndersÃ¸kelsen omfatter ikke materiale som kan belyse MÃ¥l
+17 a om dÃ¸rsalg har Ã¸ket eller minsket i omfang etter at loven kom
+eller om forbrukerne foretar mer uoverlagte og ufordelaktige kjÃ¸p enn
+tidligere.
+
+=== Lovens gitte betingelser
+
+En rekke betingelser mÃ¥ oppfylles for at kjÃ¸perne skal kunne heve sin
+bestilling. I dette avsnitt vil vi samlet gjennomgÃ¥ disse betingelsene
+ut fra materialet i kapittel 6,7 og 8.  Betingelsene kan inndeles i to
+grupper:
+
+* Alle kjÃ¸pere kan, uavhengig av eksisterende lovgivning, henvende seg
+  til selgeren for Ã¥ fÃ¥ omgjort et kjÃ¸p.  Denne etterkjÃ¸psferden kan
+  behandles for seg.
+
+* Skal kjÃ¸peren heve kjÃ¸pet med hjemmel i loven bÃ¸r intensjonene om
+  lovkunnskap vÃ¦re oppfylt og kjÃ¸pet svare til de enkelte bestemmelser
+  i loven.
+
+Fig. 9.1 viser betingelser for om kjÃ¸pet skal kunne heves eller ikke.
+
+FIXME Formatter Fig. 9. Betingelser for Ã¥ kunne heve en Avtale eller ordre side 116
+
+KJÃPERE: MÃ
+
+1 HA ET ÃNSKE OM Ã GÃ TILBAKE PÃ ET KJÃP
+2 HA KUNNSKAP OM AT DET ER MULIG OG/ELLER
+3 MOTTA SKRIFTLIGE ANGREFRISTOPPLYSNINGER
+4 KONTAKTE SELGEREN
+
+VIDERE MÃ
+
+5 KJÃPET SVARE TIL LOVENS KRAV FOR HEVING
+
+6 SELGEREN GODTA EN HEVING AV KJÃPET
+
+I avsnitt 9.2 drÃ¸ftes de atferdsbetingelser som mÃ¥ oppfylles fra
+kjÃ¸perens side, punkt 1, 2094 ovenfor. avsnitt 9.3 tar opp de formelle
+kriteriene i punkt 3, 5 og 6.
+
+==== Atferdsbetingelser som mÃ¥ oppfylles
+
+Fig. 9.2 viser hvordan kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen har reagert
+etter kjÃ¸pet.
+
+Utgangspunktet i regneeksemplet er den andel av kjÃ¸perne som kan ha et
+Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ et kjÃ¸p. 36 pst. av kjÃ¸perne vurderte
+avbestilling i lÃ¸pet av angrefristperioden, (Trim 1).
+
+De kjÃ¸perne som erklÃ¦rte seg "ikke helt fornÃ¸yde" med sitt kjÃ¸p for
+inndelingen i trinn 2 og 3. Omregnet til andeler av det samlede utvalg
+gir denne misnÃ¸yegruppen 11 pst. som kontaktet selger, hvorav 6
+pst. fikk hevet kjÃ¸pet.
+
+Regneeksemplet viser at det stÃ¸rste frafallet skjer pÃ¥
+trinn 23 KjÃ¸perne kontakter ikke selger for Ã¥ fÃ¥ kjÃ¸pet hevet. Om man vender
+seg til selger fÃ¥r en ofte hevet sitt kjÃ¸p. Tallmaterialet er i minste laget
+for Ã¥ kunne si noe sikkert om hvilken andel som fÃ¥r hevet kjÃ¸pet. Praksis kan
+ogsÃ¥ variere meget fra firma til firma.
+
+FIXME Lag Fig. 9.2 Regneksempel 1, Atferd.etter kjÃ¸pet side 117
+
+Trinn 2. 3 og 4 er basert pÃ¥ de samme andeler for gruppen "som
+vurderte avbestillinger".  (36 pst. av kjÃ¸perne) som vi finner i
+gruppen som "ikke var fornÃ¸yde" (9 pst.).  Det er god dekning for Ã¥ si
+at andelene som kontaktet selger ikke er hÃ¸yere i avbestillingsgruppen
+enn blant dem som ikke var helt fornÃ¸yde. Andelene pÃ¥ trinn 2, 3 og 4
+mÃ¥ betraktes som maksimaltall.
+
+==== Formelle kriterier som mÃ¥ oppfylles
+
+I regneeksempel 2, fig. 9.3 er det gitt en oversikt over de
+intensjoner og betingelser loven forutsetter oppfylt.
+
+Trinn 1 og 2 omfatter den lovkunnskap forbrukerne forutsettes Ã¥ ha
+eller Ã¥ kunne skaffe seg. Til sammen 60 pst. av de som vurderte
+avbestilling kjente ikke til angrefristen eller hadde feiloppfatninger
+som kunne fÃ¸re til at de mistet sine rettigheter etter loven.
+
+Trinn 3 omfatter de kjÃ¸pere som har en viss lovkunnskap, men som
+betalte kontant fÃ¸r fristen utlÃ¸p. Til sammen betalte 34 pst. fÃ¸r
+fristen utlÃ¸p, men endel av disse er fikke med til trinn 3 pÃ¥ grunn av
+for lavt lovkunnskapsnivÃ¥ pÃ¥ trinn I og 2.
+
+FIXME Lag Fig. 9.33 Regneeksempel 2. Lovkunnskap og lovbestemmelser
+
++) I tillegg kommer 25 pst. som betalte fm en 10 dager, men som falt
+   fra pÃ¥ trinn 1 og 2.
+++) KjÃ¸pere som "ikke var helt fornÃ¸yd".
++++) KjÃ¸pere som "vurderte avbestillingâ.
+
+PÃ¥ trinn 4 gjenstÃ¥r andelen som kontaktet selgeren etter at fristen
+var utlÃ¸pt. Delingen i 17 og 14 pst. er foretatt ut fra andelene i
+gruppen som "ikke var helt fornÃ¸yd" med kjÃ¸pet.
+
+Med en reservasjon viser regneeksemplet at anslagsvis bare 14 pst. av
+dem som vurderte avbestilling fÃ¸r fristen utlÃ¸p, oppfylte intensjonene
+om lovkunnskap og kriteriene for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet. Reservasjonen er
+at kjÃ¸pet kan omgjÃ¸res etter 10 dager om bÃ¥de 1) skriftlige
+angrefristopplysninger ikke mottas og 2) om kjÃ¸pet ikke er betalt
+fullt ut. 29 pst. av kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen oppfyller begge disse
+kravene.
+
+Skal et kjÃ¸p heves, kreves det at praktisk talt alle betingelsene i
+begge regneeksempler er oppfylt. Hvert trinn 1 begge regneeksempler
+inngÃ¥r imidlertid som deler av en og samme prosess. Vi kan derfor ikke
+uten videre regne oss frem til sannsynligheten for at et kjÃ¸p vil bli
+hevet. I tillegg er trinnene basert pÃ¥ ulike og tildels smÃ¥
+undergrupper av kjÃ¸pere i undersÃ¸kelsen.
+
+TallstÃ¸rrelsen pÃ¥ slutt-trimene gir likevel en indikasjon pÃ¥ de
+stÃ¸rrelser vi stÃ¥r overfor. Sannsynligheten for at et kjÃ¸p skal svare
+til alle de oppstilte kriteriene vil vÃ¦re pÃ¥ under 0,01 og kanskje ned
+mot noen fÃ¥ 0/00. - Ser vi pÃ¥ sannsynligheten i den gruppen som
+vurderte avbestilling, vil den vÃ¦re noe hÃ¸yere, kanskje av
+stÃ¸rrelseorden |-2 pst.
+
+Lovutvalget viste til at de erfaringer som er hÃ¸stet av forlag som
+hittil har praktisert en fragÃ¥elsesrett for kjÃ¸peren, synes Ã¥ tyde pÃ¥
+at annulasjoner betyr svÃ¦rt lite for bokomsetningen son foregÃ¥r pÃ¥
+deme mÃ¥tefootnote:[Lovutvalgets innstilling side 18].  Electrolux
+RengjÃ¸ringsmaskiner a/s har tilsvarende erfaringer.  For de fem fÃ¸rste
+mÃ¥nedene i 1978 har bare 0,7 pst. av kjÃ¸perne avbestilt den stÃ¸vsuger
+de har fÃ¥tt demonstrert og bestilt.
+
+Ut fra kjÃ¸pernes lovkunnskap, den etterkjÃ¸psatferd de viser og de
+kriterier loven krever oppfylt, mÃ¥ en samlet kunne si at en meget
+liten andel av kjÃ¸perne vil fÃ¥ hevet sitt kjÃ¸p. Det samme gjelder de
+kjÃ¸pere som pÃ¥ forskjellig mÃ¥te gir uttrykk for at de er misfornÃ¸yd
+med sitt kjÃ¸p.
+
+Hvilke forhold bidrar mest til at sÃ¥ fÃ¥ kjÃ¸pere benytter den gitte
+rettighet til Ã¥ heve eller avbestille varen? Selve regneeksemplene er
+entydige. De stÃ¸rste reduksjonene i andelene av kjÃ¸pere som kommer
+videre til neste trinn i prosessen kan rangeres slik:
+
+ 1. Feilkunnskap om lovens bestemmelser. (44 pst.)
+ 2. Betaling fÃ¸r fristen utlÃ¸per (34 pst).
+ 3. Manglende oppfÃ¸lging av kjÃ¸psmisnÃ¸ye med henvendelse til selger (25 pst.)
+ 4. kontaktet selger e'ter 10 dager (17 pst.)
+ 5. Kjenner ikke fristen (16 pst.)
+
+Disse fem punktene har til felles at de omfatter forhold som ligger pÃ¥
+kjÃ¸perens side.  Det er manglende kunnskap, for tidlig betaling og
+manglende eller for sen oppfÃ¸lging overfor selger. Slik
+angrefristsystemet virker, kommer hovedansvaret for den begrensede
+gjennomslagskraften pÃ¥ kjÃ¸persiden.
+
+Det er meget fÃ¥ forbrukere som passerer alle de trinn som skal til for
+Ã¥ fÃ¥ omgjort kjÃ¸pet.
+
+Angrefristsystemet bygger pÃ¥ at kjÃ¸peren sÃ¥ effektivt som mulig skal
+gjÃ¸res oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter. Burde ikke bedret
+lovinformasjon fra selger kunne rette opp noe av det frafall en finner
+under punktene fra 1 til og med 4 ovenfor?
+
+Funnene i undersÃ¸kelsen viser at lovkunnskapen er noe hÃ¸yere nÃ¥r
+skjemaet er mottatt, men fremdeles er feilkunnskapsnivÃ¥et hÃ¸yt. Dette
+endres ikke om en ser muntlig og skriftlige selgerorientering i
+sammenheng, og heller ikke om kjÃ¸perne gir uttrykk for kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+eller ikke. KjÃ¸psmisnÃ¸ye, slik det er definert, utlÃ¸ser ikke de
+aktiviteter som forutsettes om angrefristsystemet skulle virke etter
+sin hensikt. Det er liten grunn til Ã¥ tro at dette reaksjonsmÃ¸nstret
+skulle endres om alle kjÃ¸pere mottok skjemaet fra selger. Denne
+vurdering bygger pÃ¥ at erfaringene til den gruppen som har fÃ¥tt sine
+skriftlige opplysninger vil gjelde alle kjÃ¸pere. I tillegg kommer at
+den muntlige og skriftlige selgerinformasjon ofte fÃ¸lges ad, slik at
+det kan bli lettere Ã¥ bestille den varen som tilbys.
+
+===  Angrefristsystemet og etterkjÃ¸psatferden
+
+GÃ¥r vi tilbake til figur 3.2 i kapittel 3, ser vi at kjÃ¸pserfaringene
+kan gi ulike utslag, bÃ¥de 1 retning av holdningsendring, av Ã¸kt
+lovkunnskap og henvendelse til selger. I dette avsnitt drÃ¸ftes tre
+mulige forlÃ¸p.
+
+ForlÃ¸p I:
+
+Ett blant flere mulige forlÃ¸p er *det angrefristsystemet bygger pÃ¥*:
+KjÃ¸perne skal skaffe seg bedre lovkunnskap og/eller vende seg til
+selger for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet. (MÃ¥l 7-10). Hvorfor skjer dette bare i
+begrenset utstrekning?  Om vi er misnÃ¸yde er det jo naturlig at vi gÃ¥r
+tilbake til de skriftlige dokumentene selgerne har etterlatt seg for Ã¥
+sjekke mulige hevingsrettigheter - som forbruker skal vi opptre
+"rasjonelt". Slik ville jo enhver som er vant med saksbehandling,
+dokumenter og avtaler opptre. Hvorfor reagerer ikke de fleste
+forbrukere slik?
+
+ForlÃ¸p 2:
+
+Ett svar kan vÃ¦re at det for mange kjÃ¸pere kan vÃ¦re et mer nÃ¦rliggende
+forlÃ¸p *Ã¥ sÃ¸ke muntlige rÃ¥d og veiledning i sitt eget miljÃ¸ uavhengig
+av om det foreligger skriftlige rettighetsopplysninger fra selger*.
+Vel en tredjedel av kjÃ¸perne vurderte eventuell avbestilling sammen
+med ektefelle, nabo eller andre. Andelen av forbrukere som oppgir slik
+aktivitet er i seg selv en indikasjon pÃ¥ at denne aktivitetsretningen
+er mer vanlig enn at kjÃ¸psmisnÃ¸ye utlÃ¸ser sÃ¸king etter skriftlig
+rettighetsinformasjon og direkte henvendelse til selger: Vi fant ikke
+noe samband mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og lovkunnskap.
+
+KjÃ¸perne vil stÃ¥ overfor den usikkerhet at de vanskelig kan vite
+hvordan selgerfirmaet vil reagere og hvilke argumenter de vil bli mÃ¸tt
+med. En kontrakt: er jo en kontrakt, og ens egen underskrift stÃ¥r jo
+der. I tillegg kommer sÃ¥ de praktiske hindringene i form av ekstra
+bryderi ved en slik henvendelse.
+
+Direktesalg er en personlig salgsform som blant annet bygger pÃ¥ at det
+etableres positive mellommenneskelige kontakter fra selgers
+side. KjÃ¸perer kan se det slik at det er de selv som svikter i denne
+mellommenneskelige relasjonen om de ombestemmer seg.  Ã kontakte
+selger vil nok forutsette pÃ¥gÃ¥enhet og i tillegg stÃ¸tte fra sitt
+nÃ¦rmiljÃ¸ for at det er den riktige veien Ã¥ gÃ¥.  Videre nÃ¥ man overfor
+seg selv og andre innrÃ¸mme at man tar foretatt en handling en straks
+angrer pÃ¥. Slike innrÃ¸mmelser er ikke like enkle for alle og det er en
+annen utvei.
+
+ForlÃ¸p 3:
+
+En tredje mulighet er at man *revurderer eller reduserer sin misnÃ¸ye
+eller usikkerhet ved Ã¥ innta en nÃ¸ytral eller positiv vurdering av
+kjÃ¸pet*. "Aldri sÃ¥ galt sÃ¥ god: for noe" er et ordtak som godt kan
+benyttes for Ã¥ karakterisere dette forlÃ¸p.  Proargumentene tillegges
+Ã¸kt vekt og man forsoner seg med kjÃ¸pet. Denne prosessen kan kreve en
+viss tid. I undersÃ¸kelsen har vi bare spurt om kjÃ¸p foretatt i lÃ¸pet
+av siste Ã¥r og ikke om nÃ¥r kjÃ¸pet ble foretatt i denne perioden. Vi
+har da ikke data om hvordan eventuell misnÃ¸ye har forandret seg over
+tid. En viktig indikasjon pÃ¥ en revurdering ville vÃ¦re om misnÃ¸yen
+minsket over tid, slik at de som rettopp hadde bestilt eller kjÃ¸pt i
+gjennomsnitt var mer misnÃ¸yde enn dem som ble spurt pÃ¥ et senere
+tidspunkt.
+
+Dette tredje mulige forlÃ¸pet ville vÃ¦re underliggende i forhold til
+kjÃ¸psmisnÃ¸yesvarene foran: MisnÃ¸yen er i de tidligere kapitlene
+behandlet uavhengig av mulige endringer i tiden etter kjÃ¸pet. Om et
+slikt forlÃ¸p forekom, ville det imidlertid avtegnes ved at endel av
+kjÃ¸perne pÃ¥ et tidligere tidspunkt var mer skeptiske til sitt kjÃ¸p enn
+det de oppgir pÃ¥ undersÃ¸kelsestidspunktet. Dette kan i tilfelle gi en
+viss undervurdering av omfanget av kjÃ¸psmisnÃ¸yen.
+
+ForlÃ¸pet kan videre bidra til Ã¥ svekke misnÃ¸yde kjÃ¸peres sÃ¸king etter
+lÃ¸vkunnskap og henvendelse til selgeme. Det blir en mulig faktor som
+kan bidra til Ã¥ forklare at angrefristsystemet ikke blir oftere
+benyttet av kjÃ¸perne.
+
+Lambert og Lambertfootnote:[LAMBERT , W.W. og LAMBERT, W.E. Social
+Psychology. New Jersey, August 1964, Side 47-68 FESTINGER,
+L. Conflict, Decision, and Dissonance. Stanford, California 1964
+s. 155-158 HEIDER, F. The Psychology of Interpersonal Reletions. New
+York 1958] viser til en rekke "eksempler pÃ¥ at en person forandrer sin
+egen holdning for Ã¥ redusere inkonsistensen mellom den og sin
+atferd. Forskningen har videre demonstrert at nÃ¥r folk er presset til
+Ã¥ opptre pÃ¥ en mÃ¥te som er inkonsistent med deres holdninger, er
+holdningsendring mer sannsynlig om presset ikke er for sterkt." "Etter
+Festingers teori er behovet for Ã¥ redusere inkonsistens eller
+psykologisk "dissonans" sterkere jo sterkere inkonsistensen er."
+Ãhlander gir i "Forbrugerproblemer og forbrugerpolitik" blant annet en
+oversikt over forskningsresultater om effektene av kognitiv dissonans
+pÃ¥ tilfredsheten med kjÃ¸pfootnote:[ÃHLANDER, Folke. "Skal mÃ¥let for
+forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds forbruger?" i Jensen og Ãhlander,
+"Forbrugerproblemer og forbrugerpolitik" Albertslund 1977. SÃ¦rlig side
+278-280].
+
+Konklusjon:
+
+I denne undersÃ¸kelsen har vi ikke med et variabelsett som tillater en
+mer fullstendig analyse av prosessene pÃ¥ holdningssiden. Dette ville
+ha krevd en omfattende forstudie som intensivt og detaljert
+gjennomgikk hele kjÃ¸psprosessen hos hver enkelt kjÃ¸per. I neste omgang
+mÃ¥tte det bygges opp en modell som blant annet omfattet variablene i
+fig. 6.2 og som i tillegg brakte inn tidsdimensjonen, dvs. kjÃ¸ps- og
+etterkjÃ¸psprosessen bÃ¥de pÃ¥ holdning og atferdssiden. 38. Modellen i
+Figur 3.2 baseres pÃ¥ tilbud - kjÃ¸p - kjÃ¸pserfaring - etterkjÃ¸psatferd
+(lovkunnskap og henvendelse til selger) i
+tidsrekkefÃ¸lge. Variabelvalget er konsentrert om forhold som kan
+belyse virkninger av angrefristloven. FormÃ¥let er ikke Ã¥ belyse en
+helhetlig kjÃ¸psprosess eller deler av denne ut fra generell teori om
+holdningsdannelse og -forandring. Ut fra funnene i denne undersÃ¸kelsen
+og ut fra generell teori og andre funn pÃ¥ holdnings- og
+kommunikasjonsomrÃ¥det mÃ¥ vi begrense konklusjonen til at ForlÃ¸p 2 og 3
+synes mer sannsynlig enn ForlÃ¸p 1 for den overveiende del av misnÃ¸yde
+forbrukere.
+
+=== Om de generelle mÃ¥l og hovedfunnene i undersÃ¸kelsen
+
+Om hovedformÃ¥let med lovtiltaket er Ã¥ beskytte forbrukerne ved
+direktesalg ved at selgere og foretak som benytter
+utilbÃ¸rlige. salgsmetoder innstiller sin virksomhet eller slÃ¥r inn pÃ¥
+andre veier (MÃ¥l 3) er det nok at tilstrekkelig mange forbrukere hever
+kjÃ¸pene. Det er ikke nÃ¸dvendig at alle eller de fleste misnÃ¸yde
+forbrukere benytter sin fragÃ¥elsesrett, dvs. at denne retten blir
+reell slik som forutsatt i MÃ¥l 2.
+
+Lovutvalget grunnet sine forslag blant annet pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse
+av hvor mange forbrukere som ville.benytte en rett til Ã¥ gÃ¥ fra en
+avtale inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19 pst. sa at de ville benytte en slik
+rett. Funnene og erfaringer fra selgersiden viser at bare hver tiende
+eller enda fÃ¦rre kjÃ¸pere fÃ¸lger opp en slik intensjon.  Materialet gir
+grunnlag for Ã¥ si at de betingelsene som mÃ¥ oppfylles er for mange og
+for kompliserte for at angrefristsystemet skal fÃ¥ en reell betydning
+for noen stÃ¸rre andel av forbrukerne og dermed for selgere og foretak
+som mÃ¥tte benytte utilbÃ¸rlige salgsmetoder.
+
+NÃ¥ kan direktesalgsfirmaer likevel ha begrenset bruken av utilbÃ¸rlige
+salgsmetoder selv om angrefristsystemet bare gir fÃ¥ fragÃ¥elser for
+selgere og foretak. Vi har ikke materiale i denne undersÃ¸kelsen om
+eller i hvilken grad dette har skjedd. I prinsippet kan en slik
+bedring skyldes at selgersiden har en oppfatning av at lovreguleringen
+begrenser arbeidsmulighetene 1 forhold til tidligere f.eks. ved at de
+forventer hÃ¸ye hevingsandeler 1 salgsvirksomheten. OgsÃ¥ innfÃ¸ringen av
+en egen lov om markedsfÃ¸ring stiller Ã¸kende krav til at hensynet til
+forbrukerne blir fulgt opp.
+
+Om samfunnet kan oppnÃ¥ en forbedret salgspraksis uten direkte Ã¥ gÃ¥
+veien om et postulert etterkjÃ¸psforlÃ¸p, mÃ¥ man reise spÃ¸rsmÃ¥let om det
+er nÃ¸dvendig Ã¥ bygge lovtiltaket utelukkende pÃ¥ dette ene blant flere
+mulige og minst like sannsynlige etterkjÃ¸psforlÃ¸p.
+
+Slik fragÃ¥elsesopp!egget fremtrer i denne undersÃ¸kelsen blir den
+enkelte kjÃ¸per overlatt ansvaret for om MÃ¥l 3 blir nÃ¥dd, og de
+negative konsekvenser for selgere er begrenset til Ã¥ godta heving av
+kjÃ¸p eller bestillinger i forholdsvis fÃ¥ enkelttilfeller. SÃ¥ lenge
+antallet fragÃ¥elser er lavt og lovens gyldighetsomrÃ¥de begrenset, kan
+angrefristsystemet vanskelig foranledige eventuelle omlegginger i
+salgsoppleggene direkte: Risikoen for selgerfirmaene blir for liten.
+
+Har forbrukerne fÃ¥tt noen reell fragÃ¥elsesrett ved varekjÃ¸p foretatt
+ved direktesalg som formulert i
+
+MÃ¥l 2?
+
+Ser en pÃ¥ lovteksten har forbrukerne fÃ¥tt en slik fragÃ¥elsesrett. Ser
+en pÃ¥ konsekvensene av lovtiltaket pÃ¥ omrÃ¥dene lovkunnskap heving av
+kjÃ¸p og avbestillinger, - mÃ¥ man kunne konkludere med at
+fragÃ¥elsesretten kun i begrenset omfang nÃ¥r fram til den enkelte
+kjÃ¸per.
+
+Utover dette kan funnene i undersÃ¸kelsen oppsummeres 1 falgende
+punkter:
+
+1. At det er dÃ¥rlig samsvar mellom forbrukernes rettsoppfatninger pÃ¥
+   omrÃ¥det og lovens gyldighetsomrÃ¥de og at denne mangel pÃ¥ samsvar i
+   hovedsak gÃ¥r i kjÃ¸pernes disfavÃ¸r.
+2. at den opplysningsplikt som er pÃ¥budt i loven bare i begrenset grad
+   har fÃ¸rt til en bedret lovkunnskap i de kjÃ¸pergrupper som skulle ha
+   spesielt behov for slike opplysninger.
+3. At selgerens muntlige opplysninger heller bidrar til Ã¥ senke
+   kjÃ¸pemotstanden enn til Ã¥ Ã¸ke den.
+4. At bestemmelsene om at fristen lÃ¸per fra bestilling og ikke fra
+   levering og at retten til Ã¥ omgjÃ¸re kjÃ¸pet bortfaller ved kontant
+   en begrenser lovens gyldighetsomrÃ¥de sterkt.
diff --git a/rapport-kap10.adoc b/rapport-kap10.adoc
new file mode 100644
index 0000000..0e4fc3c
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap10.adoc
@@ -0,0 +1,893 @@
+== Mulige forbrukerpolitiske konsekvenser
+
+=== Innledning
+
+Resultatet av undersÃ¸kelsen skal gi grunnlag for Ã¥ vurdere om loven i
+sin nÃ¥vÃ¦rende form vil trenge en revisjon for bedre Ã¥ nÃ¥ de oppsatte
+mÃ¥l. I kapittel 9 er erfaringene med angrefristsystemet
+oppsummert. Dette avsluttende 10. kapittel drÃ¸fter mulige
+forbrukerpolitiske konsekvenser av funnene, og samler endel av de
+synspunkter og vurderinger som kan reises i tilknytning til
+undersÃ¸kelsen.
+
+Kapitlet er delt i fem avsnitt:
+
+ * Avsnitt 10.2 omhandler endel av de argumenter som taler for og mot
+   et forbud mot direktesalg.
+ * Avsnitt 10.3 sÃ¸ker Ã¥ gi svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om forbrukernes
+   rettsoppfatninger kan endres ved Ã¸kt informasjon slik at de bedre
+   svarer til den eksisterende lovutforming.
+ * I 10.4 drÃ¸ftes pÃ¥ hvilke punkter en fragÃ¥elsesrett kan forbedres.
+ * I avsnitt 10.5 er konklusjonene i kapitlet samlet.
+
+=== Forbud mot direkte salg
+
+Etter mandatet fra Justisdepartementet skulle lovutvalget "undersÃ¸ke
+behovet for Ã¥ overveie innholdet i en beskyttelsesregel som gir
+kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra visse avtaler innen en "kortere
+frist".1){footnote} Utvalget vurderte ogsÃ¥ om et effektivt vern for
+kjÃ¸peren bare kunne oppnÃ¥s ved et forbud mot dÃ¸rsalg eller om et
+forbud var mer hensiktsmessig enn en angrefristregel. 2){footnote}
+
+Justisdepartementet kontaktet Handelsdepartementet om muligheten til Ã¥
+innfÃ¸re nÃ¦ringsrettslige restriksjoner overfor slike salg som
+utvalgets utkast omfatter (f.eks. ved forbud eller et mer utbygd
+system med tillatelse). Man ba om nÃ¦rmere opplysninger om omfanget av
+og behovet for slik handel og
+
+[quote]
+om det i lys av den senere tids utviklina bl.a. pÃ¥ bakgrunn av den
+nevnte innstilling - var grunn til Ã¥ overveie en begrensning om
+adgangen til borttinging og opfÃ¸rsel.3){footnote}
+
+Handelsdepartementet konkluderte med "at det ikke lar seg gjÃ¸re Ã¥
+finne noe alternativ til den foreslÃ¥tte fragÃ¥elsesadgang i en
+begrensning av dÃ¸rsalget gjennon nÃ¦ringslovgivningen
+(handelsloven). SpÃ¸rsmÃ¥let om lovbestemmelser om en "angrefrist" synes
+i det hele Ã¥ mÃ¥tte sees isolert fra mulige endringer i den nevnte
+lovgivning."4){footnote} Stortingets administrasjonskomite sluttet seg
+i det vesentlige til Handelsdepartementet+ uttalelse om spÃ¸rsmÃ¥let som
+konkluderer med at man neppe kan forby dÃ¸rsalg.5){footnote}
+
+Fra Handelsdepartementet foreligger nÃ¥ et
+utkast til ny handelslov.6) Hovedeniringene i forhold til nÃ¥ 'Ã¦rende
+handel:slov er at ordningen med handelsbrev som vilkar for Ã¥ drive handel
+foreslÃ¥s slÃ¸yfeâ. Videre for:slÃ¥s at adgangen til Ã¥ drive handel utenom fast
+uisalgssted (omfÃ¸rselshandel oc bÃ¸r: tinaing) inns!renkes og som hovedregel
+gjÃ¸res avhengig av kommunal tillatelse i den kommune hvor hendelen skal fÃ¸regÃ¥.
+FragÃ¥e: sesrett og forÂ»dud er to hovedalternativer for Ã¥ Ã¸se eller lett> de
+problemer forbrukerne mÃ¸ter r Ã¥ direktesalgs>mrÃ¥det. En innskrenkning i
+adgangen til Ã¥ drive nandel utenom fast utsalgssted vil sÃ¥lades kunne lette
+forbrukernes problemer pÃ¥ dette cnrÃ¥de. 10.2.1 Argumenter for innfÃ¸ring.
+ay et forbud I stort ingsmeldingen om forbrukerpolitikk er hovedmÃ¥iet for den
+husholdsrettede del av forbruk >rpolitikken "Ã¥ sette husholdet i stand til. Ã¥
+bruke sine ressurser bedre". Det tas "sikte pÃ¥ Ã¥ sikre husholdsmedlemmene: - Ã¸t
+mulighet for Ã¥ analysere og prioritere ene behov og Ã¸nskemÃ¥l i forhold til sine
+ene ressurser, og for Ã¥ vurdere sammenhenger m: 1lom forbruk og andre
+aktiviteter. - Ã¸kte kunnskaper om oppgaver i husholdet og meter Ã¥ lÃ¸se den pÃ¥.
+- Ã¸kte forutsetninger for Ã¥ planlegge Ã¸konomi, totalforbruk, forbruksmÃ¸nster og
+forbruk pÃ¥ SKE 10. Vec behandlingen av meldingen?) ble valgfrihet sett som et
+viktig mÃ¥l av ogsÃ¥ de ikke-sosialistiske i S:ortingets administrasjonskomites
+"Med forbrukerpo!itikk meness Planlegging og gjennomfÃ¸ringa av tiltak som kan
+sette de) enkelte bedre i stand til Ã¥ definere eine Ã¸nsker og behov som
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+128 bruker av varer og tjenester og vurdere virkninasn av valg
+mellom alternativer. En effeki:iv, fremtidsrettet og realistisk
+forbruke-politik mÃ¥ ta utgangspunkt i den enkeltes beov. Virkemidlene for Ã¥
+imÃ¸tekomne diss > behovene fra samfunnets side kan imidle'tid variere. Det kan
+vÃ¦re forbuds- o: pÃ¥buds-bestemmelser i lovgivningen, tilretteleggelse og
+stimulerina av informasjon av varer og tjenester og bruk av konfliktslÃ¸sende og
+klagebehandlende organer." Skal iorbrukerne fÃ¥ mulirhet til Ã¥ analysere og
+prioritere egne behov og Ã¸nskemÃ¥l og til Ã¥ fatte velbearunnede beslutninger, mÃ¥
+forutsetningene for fette vÃ¦re til stede. En slit forutsetning er at husholdene
+har tilstrekkelig handlings- og valgfrihet. Me forskjelliae salgsformene nÃ¥
+blant annet vurderes ut fra i hvilken arad de gjÃ¸r det enklere eller
+vanskeligere Ã¥ oppfylle denne forutsetningen. Gir direktesalg den nÃ¸dvendiqa
+valgfrihet? Jonsson Â«jennomgÃ¥r i en ecen studie tilrÃ¥dninger i
+markedsfÃ¸ringslitteraturen son tar sikte pÃ¥ Ã¥ innskrenke og vanskeliagjÃ¸re
+forbrukernes valg.8) Det kan vÃ¦re spÃ¸rsmÃ¥l om en "- fysisk Ã¥innskrenking
+gjennom valq av delmarked, =algskanal (f.eks. dÃ¸rsalg, videreselge; med
+enerett) eller hyllehÃ¸yde (i butikk) red liten el'er ingen konkurranse, -
+fÃ¸lelsesnessig innskrenkning, der en agave eller persoylig salg er avsett til Ã¥
+skape kjÃ¸petvang >ller - skin n-irnskrerkning ved Ã¥ begrense antallet opplevde
+kjÃ¸realternativ. For eksempelvis Ã¥ fÃ¥ lojale Â«under rÃ¥des foretaket til Ã¥ skape
+en tilstrektelig stor innbilt forskjell mellom sitt 2get og andre varemerker."
+Nar alle eller nesten alle markedsfÃ¸rere benytter slike teknikker
+vayskeliggjÃ¸res forbrukerrasjonelle og frie valg. En viktia grunn for Ã¥ innfÃ¸re
+angrefristsystemet var at "kjÃ¸perne befinner seg i en uforberedt situasjon uten
+mul:ghet til Ã¥ sammenligne pris og kvalitet ved konkurrerende produkter".
+Stortingets administrasjonskomite ga sin tilslutnina til denne begrunnelse i
+innstillingen om lovforslaget.9) De oppsÃ¸kende salgsformene som dÃ¸rsalg,
+selskapssalg og sala pÃ¥ arbeidsplassen bygger pÃ¥ en fysisk, en
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+129 folelsesmessia og en skinninnskrenkning av v=lgmuliahetene.
+âotensielle kjÃ¸pere fÃ¥r vanligvis kort tid til Ã¥ fa:te sin beslutning, samtidig
+som salgstilbudene of :e framstilles som unike i pris og kvalitet. Mulighetene
+til Ã¥ analysere egne behov og Ã¸nskemÃ¥l i forhold til egne ressurser og til
+planlegging ar husholdets Ã¸konomi blir begrenset. Saytidia er de flaste
+salgstilbudene sjelden sÃ¥ pei'manente at husholdene kan planleage med dem for
+sine innkjÃ¸p. Jor ssons beskrivelse blir langt pÃ¥ vei becreftet av funnane i
+kapittel 6. Halvdelen av kjÃ¸perne sa at de ikke hadde bestemte planer om Ã¥
+"jÃ¸oe varen pÃ¥ forhÃ¥nd. Av dem som oppga at kjÃ¸pet var pla1lagt, sa bare 42
+pst. at de foretok pris og kvelitetssammenligniny med tilsvarende produkter
+anrat sted. For dem som ikke hadde planlagt kjÃ¸pet san: denne andelen til 19
+pst. NÃ¦r halvdelen av kjÃ¸ erne, 46 pst., kan ikke bekrefte at de ville kjÃ¸ dt
+varen iqjen om de fikk tilbudet en aang til og igjen kunne velge. For
+direktesalasformene kan en argumentere med at *Jersom forbrukeren av egen fri
+vilje hand.er impiilsivt eller pÃ¥ arnen mÃ¥te uoverlagt, er det den enkeltes
+suverene sak alene. En ting er at hve * enkelt kan foreta impulsive kjÃ¸p, det
+er noe hel : annet bevisst Ã¥ foranledige slik atferd hos andre.
+MarkedsfÃ¸rina:tiltak som sÃ¸ker Ã¥ fremkalle sli'e handlinaer er ikke nÃ¸ytrale i
+forhold til hvordan forbrukeren fkal opptre.10) Ved Ã¥ bruke vanlige
+torretninger vil vanligvis fordrukerne kunne sk: ffe seg en bedre oversikt over
+produkttilbudet, priser og betalingsmuligheter. Tic: presset og
+kjÃ¸psforventningena fra selger vil nok vÃ¦re mindre, slil at ogsÃ¥ alternativet
+ikk: -kjÃ¸p kan bli mer reelt vurdert. Ikke-kjÃ¸p kan i mange tilfelle vÃ¦re
+riktigere for det enkelte hus::old. SÃ¦rlig gjelder lette der man vurderer
+utstifting av produkter som fremdeles fyller sin funâsjon i husholdet.11)
+DÃ¸r:alg, selskapssalc, salg pÃ¥ arbeidsplassen og telefonsalg bygger pÃ¥
+oppsÃ¸kende, personlige henvendelser. Disse tilbudene har forbrukerne ikke bedt
+om og de griper direkte inn i privatlivet. Dette impliserer at tiltak mot
+uanmodet, oppsÃ¸kende, personlig salg kanskje bÃ¸r vÃ¦re strengere enn for andre
+salgsformer som omfattes av definisjonen "utenfor fast salassted". Forbud synes
+nÃ¦rmere enn fragÃ¥elsesrett for slike oppsÃ¸kende salgsformer. Dette synspunktet
+forsterkes av at den alt overveiende del av forbrukerne i undersÃ¸kelsen er
+skeptiske eller meget skeptiske til dÃ¸rsalg, selskapssalg og telefonsalg.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+130 20. BÃ¥ce dÃ¸rsalg og selskapssalg skjer ved demonstrasjon og
+bestilling i et hjem. Ved omsetning av f.eks. stÃ¸vsugere vil den fÃ¸rste
+kontakten ikke bare ha som formÃ¥l Ã¥ avslutte et salg, men alternativt Ã¥ inngÃ¥
+en avtale om en demonstrasjon av produktet for de berÃ¸rte husstandsmedlemmer.
+NÃ¥r selgeren fÃ¸rst er inne, vil mange forbrukere kunne oppfatte det sli at
+denne har krav pÃ¥ endel av den gjestfrihet som tradisjonelt ska! vises fremmede
+som kommer pÃ¥ besÃ¸k. Gjestfrih>ten omfatter blant annet Ã¥ vÃ¦re hÃ¸flig i
+forholdt til gjestens synspunkter og vurderinger. Gjestfriheten omfatter
+kanskje ogsÃ¥ opefatninger at det ar gjesten selv som skal ta initiativet til Ã¥
+bryte opp. Det er viktig for selgeren Ã¥ komme inn i hjemmet for Ã¥ fÃ¥ tilgang
+til den mulighet gjeitfrihetsnormene gir for Ã¥ avslutte et salg. 21. Ved
+selskapssalg er forholdet vertskap/innbudt gjest satt i system. Der blir man
+vanligvis invitert til et venninnelag, med en vel organisert presentasjon av
+produktet som skal selges og utfylling av bestillingslister for hver deltaker.
+Med utgangspunkt i det sosiale nettverket fortsetter organiseringen av nye
+selskapssalg. Av vennehensyn er det ofte vanskslig Ã¥ si nei til en invitasjon
+og det er hyggelig Ã¥ treffe vanner igjen. Samtidig kan man vanskelig nekte den
+som er vertinnen for anledningen, en fordel av arrangementet. 22. Kommersiell
+bruk av private sosiale nettverk (vennskapsbÃ¥nd) og utnytting av normer for
+ajestfrihet bÃ¸r vÃ¦re sterkt bagrenset om fri konkurranse om pris og kvalitet
+skal vÃ¦re de viktioaste konkurransefaktorene. Slit bruk begrenser forbrukernes
+suverenitet og mÃ¥ sies Ã¥ vÃ¦re i strid med viktige premisser for fri
+konkurranse, at pris og kvalitet skal vÃ¦re de viktigste koykurransefaktorer.
+Forbrukerorbudsmannen har tatt "forbehold om at dersom den fremtidige utvikling
+av denne salgsformen tilsier det, vil saken kunne bli tatt opp pÃ¥ nytt i hele
+sin bredde."12) 23 OppsÃ¸kende personlig sala krever vanligvis mange kontakter
+fÃ¸r en finner frem til mulige kjÃ¸pere. For mange produktgrupper Â»dlir
+salgskostnadene som skal belastes hvert enkelt kjÃ¸p hÃ¸y. Kontaktprisen vil
+variere etter produkt og omsetningsform. For bÃ¸ker er prisen ofte den samme ved
+dÃ¸rsalg som i bokhandel. Dette reiser et annat spÃ¸rsrÃ¥ls Er Â«at rimelig at
+omsetningskostnadene ikke fÃ¸lger onsetningsformen? Forbrukerne fratas da
+muligheten til selv Ã¥ handle der omsatningskostnadene er lavest ned de
+prisfordeler det skulle gi. Ã¸ker selges ogsÃ¥ ofte pÃ¥ avbetaling uten tilleag
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+131 i orisen. Dette betvr i realiteten at merkostnadene ved avt
+etaling betal>as av alle kjÃ¸pere, enten de betaler kontant eller ikke. Om en
+ser det som et mÃ¥l at Ã¥ virke for kontant betaling fremfor kredittkjÃ¸p finner
+en her det motsatte forhold: Det blir dyrere Ã¥ betale kontant enn Ã¥ dele
+betalirjgen over tid. Og jo lengre nedbetalingstid - destc mer lÃ¸nnsomt i et
+samfunn med prisstigning 07 pris<ompensasjon i inntekten. BÃ¥de avbetaling uten
+tillegg og samms pris ved dÃ¸rsalg som i bokhanr 21 er salgsarjgumenter ved
+boksala. En kan ikke se bort fra at direktesalget dekker et behc, for
+forbruksare ttove- i distriktene og kan bet, en velkommey konkurranse for de
+stedlige selgere. Lovutvalget pelte "imidlertid pÃ¥ at on behovet for
+direktesalg lan svnes mindre >Ã¥trengende med vÃ¥r tids kommuni<:asjoner enn
+tidliger2. Det kan vicere anfÃ¸res at dÃ¸rsalgsvirksomheten av lÃ¸nnson 1etshensyn
+kanskje er nest utbredt der behovet skulle vÃ¦re ninst, nemlig i byer 29
+tettsteijer."13) Kapittel 5 viser at forbrukere i spredttygde omrÃ¥der Â»>r like
+skeptiske til dÃ¸rsalg som fol: bosatt i anfre cmrÃ¥der. BesÃ¸ksf-ekvensene 26. er
+hÃ¸yest i blokker og leiegÃ¥rder i tettb:bygde omrÃ¥der. = BÃ¸ker og stÃ¸vsugere er
+de vanligste vareti!oud ved dÃ¸rsa .g. Det er produkter som de fleste forbrukere
+kan skaffe seg pÃ¥ annen mÃ¥te. KjÃ¸p lokalt vil af forretninger i nÃ¦rmiljÃ¸et et
+bedre rkonomisk underlag for sin virksomhet. For Ã¥ sikrer et fast og variert
+tilbud av varer og tjenester lokalt, mÃ¥ husholdningene handle i sitt nÃ¦rmil Ã¸.
+Direktasalgsomsetningen kommer vanligvis pÃ¥ tvers av dette Ã¸nskemal. Ãl I de
+geverelle me*knadena til utkastet til ny handelslov er ogs: handel utenom fast
+salgsted til forbruksrne vurdelt.14) Det pekes sÃ¦rlig pÃ¥ hensynet til -
+forbrukernes interesser Â«nyttet til selve salgsvirksomhet en - forbrukernes og
+den stasjonÃ¦re handels interesse av Ã¥ opprettholde en stadil butikkstruktur --
+produsenter og andre omfÃ¸rselshandlende - generelle samfiunnsinteresser for
+Ã¸vrig Hovedkonklusjonen er at "vareforsyningen *il forbrukerne primÃ¦rt bÃ¸r
+baseres pÃ¥ st*sjonare utsalassteder. Gtedbunden handel har viktige
+miljÃ¸kvaliteter og medfÃ¸rer en st-biliset i lokalsamfunnet
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+132 som omfÃ¸rselhandel mangler. OmfÃ¸rselhandel fratar den
+stasjonÃ¦re handel omsetning den sÃ¥rt kunne tr inge. I sin hovedut 'edning - NOU
+197739 "Varehandelen, forbrukerne o samfunnet" - foreslo Konsentrasjon utvalget
+(Utvalget til Ã¥ utrede konsek'ensene av konsentrasjonen innen varehan 'elen)
+innskrenkninger og nÃ¦rmere regul ring av omfÃ¸rselshandelen. Premissene de:
+gqancen var de samme som de ovennevnte. :tandpunktet ble fulat opp i St.meld.
+nr. 0 (1977-78) "Om dagligvarehandelen" som Stortinaet vÃ¥ren 1979 ga sin
+tilslutning tie. 294 De aller fleste hÃ¸ringsinstansene til departementets
+diskusjonsnotat om 1andelslov, uttalte at adcangen til Ã¥ drive omfÃ¸rselshandel
+til forbrukerne burde innskrenkes. . I den grad handel utenom fast utsa qssted
+skal vÃ¦re tillatt, bÃ¸r det tas utaungspunkt i forbrukernes behov for Ã¥ ha
+rimelig tilaanaq til et fullverdig varetilbud. Av hensynet til nÃ¦rmiljÃ¸et oc
+kontrollmuligheter, bÃ¸r stasjonÃ¦re omfÃ¸rselsformer foretrekkes."15) 30. En
+hovedbegrunnelse for innfÃ¸ring av angrefristsystemet var at det i markedet
+opererer en rekke mindre seriÃ¸se foretak som kan drive med usmakelige
+forretninasmetoder".16) Sammenstillingen av undersÃ¸kelsens funn i kapittel 9
+viser at dagens Aangrefristsystem i liten grad direkte kan bidra til en
+sanering av direktesalgsbransjen. Dette systemet garanterer ikke at "de selgere
+scm ikke klarer seg i konkurransen uten bruk av utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil
+mÃ¥tte innstille sin virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ endre veier" (MÃ¥l 3). Sarlig
+vil netydningen vÃ¦re rinimal for firmaer eller selgere som bare er i virksomhet
+et kortere tidsrom. - En sanering vil best kunne sikres ved et forbud. En
+tidsbestemt godkjenninasordning for firmaer og selgere er ogsÃ¥ et mulig
+alternativ. Si. rragÃ¥elsesretten rÃ¥ sies Ã¥ ha en begrenset betydnina nog en
+selger som mÃ¥tte Ã¸nske det, kan svekke den ytterligere. En slik svekking er Ã¥
+la vÃ¦re Ã¥ informere kjÃ¸peren om angreretten. Det kan i dag gjÃ¸res uten sÃ¦rlige
+konsekvenser. Bare en liten del av kjÃ¸perne, ogsÃ¥ av de misfornÃ¸yde, vender seg
+til selgerfirmaene. Selv med praktisering av en liberal fragÃ¥elsesrett i hvert
+firma, vil de fleste rorske forbrukere stÃ¥ ved de dokumenter de nar satt sine
+navn pÃ¥. UndersÃ¸kelsen etterlater liten tvil pÃ¥ dette punkt: Mer enn 2 av 3
+stÃ¥r ved sin bestilling selv om de gir uttrykk for misnÃ¸ye.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+lit forlud vil leage beslag pÃ¥ minst offentlige reassurer.
+OppfÃ¸lgingen krever minimal innsats. Dat blir i liten grad nadvendig ned
+spesielle informÂ»sjonstiltal:, gqockjenningsordninger eller oppfÃ¸laina av at
+:elgere overholder sin opplysningsplikt. Forbrukerorganene vil ikke fÃ¥
+henvendelser i klagesaker pÃ¥ dette omrÃ¥det. HÃ¥ndhevelsen av et generelt forbud
+vil ktinne tillegges den lokale lokale politimyndighet. De lokale
+forretninasinnehavere vil sikkert vÃ¦re interessert i at forbudet overholdes, og
+aktivt bidra til det. Mulighetene til Ã¥ omgÃ¥ et forbud mot oppsÃ¸kende personlig
+salgsvirksomhet vil ogsÃ¥ vÃ¦re begrenset. Telefonsalget er forelÃ¸pig ikke sÃ¦rlig
+omfattende. Bare 8 pst. av husstandene er noen gang kontaktet pr. telefon.
+Telefonsalg kan skje fra fast salgssted, og omfattes dermed ikke av
+anorefristsystemet. Dette er en salgsform forbrukerne i undersÃ¸kelsen er sÃ¦rlig
+skeptiske til. Salgsformen air forbrukerne et meget begrenset
+informasjonsunderlag for et kjÃ¸p. De personlige oppsÃ¸kende salgsformene er lagt
+utenfor fast salassted. Telefonsalg og telefonreklame kan imidlertid skje
+personlig eller automatisk fra et fast salgssted. Det er en enkel teknisk
+oppgave Ã¥ kople utstyr til en telefon som slÃ¥r telefonnumre og spiller inn
+svar. Det er ingen tekniske hindringer for at utstyret kar omfatte et minne
+slik at opprinaning fortsetter helt til hele salgsbiidskapet er avsÂ»ilt hos
+forbrukeren. Ved telefonsalg kan selgere nÃ¥ et betydelig antall hushold, og
+kontaktprisen blir lavere enn om forbrukerne skal oppsÃ¸kes personlig.
+Selgsformen har becrenset omfang i dal, men kan ekspandere betydelig. De samme
+innvandinger som er reist mot personlig salg utenfor fait salgssted har
+ayldiahet ogsÃ¥ fo- telefonsalg. Et forbud for denne salgsformen hÃ¸r kune
+vurderes uavhen1ia av de salgsformer som foregÃ¥r utenfor fast salgisted.
+Ettersom salgsformen forelÃ¸p q har et helt bearenset omfang vil
+skadevirkningene av et forbud bli begrenset. 325, Med forslaget om "kjÃ¸pefr>d"
+reiser Adler-Karlsson spÃ¸rsmÃ¥let om ikke kjÃ¸peren alltid skal ha initiativet
+til en transaksjon og at forsÃ¸k fra selgeren pÃ¥ Ã¥ stimulere til kjÃ¸p skal vyre
+ulovlige.17) I begrunnelsen for forslaget vises det til de generelle
+samfunnspolitiske argumenter som kjennes fra diskusjonen om kommersiell
+kultureil pÃ¥virkning og konsekvensene av den Ã¸konomiske vekst som har preget
+60- og 70-Ã¥rene. I tilleagq kommer uheldige Ã¸konomiske konsekvenser for det
+enkelte hushold. I kapittel 5 viste vi at hele 40 pst. av forbrukerne
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+134 i hovedsak var for at direktesalgsformene skulle forbys. Denne
+sverfordelinger gir i sea selv ikke grunnlag for Ã¥ tolke matÂ»rialet sÃ¥ langt
+som til Adler-Karlssons "kjÃ¸oefrÃ¸od". I diskusjonen om forbud hÃ¸rer imidlertid
+ogsÃ¥ samfunnspolitiske argumenter med. SE, Argumenter m 0 t direktesalc, 01
+sÃ¦rlig mot de oppsÃ¸kande personlig? salgsfermene kan opnsummeres slikt For
+mange procuktcerupper begrenser direktesalgsformene ofte forbrukernes mulighet
+til Ã¥ analysere og pricritere eane behov og Ã¸nskemÃ¥l i forhold til eane
+ressurser og til Ã¥ fatte velbegrunnede kjÃ¸rsbeslutninger* Direktesalg
+innskrenker og vanskeliggjÃ¸r forbrukernes valg. Ut ira et forbrukersyn bÃ¸r
+kommersiell bruk av private sosial? nettverk(vennskapsbÃ¥nc) oa normer for
+ajestfrihet vÃ¦re sterkt beorenset. For mange prodiktarupper blir kontaktprisen
+som mÃ¥ belastes hvart enkelt kjÃ¸p hÃ¸y. Innsparinaen for forbrukern> i forhold
+til kjÃ¸p fra fast uts;lassted bl r dermed begrenset. Stecbunden han fel har
+viktige miljÃ¸kvaliteter og redfÃ¸rer en stabilitet i lokalsamfunnet som
+directesalg mat gler. Dette salget fratar den stasjonÃ¦re han''el omsetning den
+sÃ¥rt kunne trenve. Forb ukerne i ndersakelsen er generelt skeptiske til 'e
+aktuellÂ» salgsformene. Et flertall mener at tvlefonsalg bÃ¸r forbys. Ut fa
+funnene i undersÃ¸kelsen, slik de er gjen :itt i kapittel 9, mÃ¥
+anarefristsystemet sies Ã¥ bidra lite c'irekte til begrensningen av util Ã¸rlige
+salgsmetoder. Et forbud vil vÃ¦re mer >ffektivt. Tele onsalg har forelÃ¸pir et
+begrenset omfang 9a br kunne stanses uten ulemper for praktisk talt alle
+parter. 33. Jirel tesalg, oa sÃ¦rlig direktesalg uten kontant eta. ing, er et
+bidrag til hÃ¸yere privat forbruk, ve om ut fra kor:- og langsiktige
+sammfunnshensyn ikke er uproblematisk. ?
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+w 10.2.2 Argumenter.motinnfÃ¸rinc. av et forbud Det viktigste
+argumentet mot innfÃ¸ring av et forbud mot direktesalg er selvfÃ¸lgelig at en
+fragÃ¥elsesrett vil k'nne lette eller kanskje lÃ¸se problemene ved direktesalg.
+Lovutvalget mente at den lÃ¸sning de foreslo og sÃ¦rlig innfÃ¸ringen av skriftlige
+rettiyhetsopplysninger kan medvirke til at kundene i stÃ¸rre grad vil reagere
+overfor avtaler de egentlig ikke Ã¸nsker Ã¥ innaÃ¥ og dermed bidra til Ã¥ gjÃ¸re
+angrefristsystemet mer effektivt, samtidig som det kan drive selgerne til Ã¥
+utvise stÃ¸rre forsiktighet i valg av metoder.18) *. Enten virkningene av
+anarefristloven er direkte eller indirekte, kan det hevdes at antallet
+probleratiske kjÃ¸p og mindre seriÃ¸se firmaer og salgerâ nÃ¥ er sÃ¥ lite at det
+ikke er nÃ¸dvendig med noe generelt forbud: De generelle mÃ¥lene for tiltak>t nÃ¥s
+bedre ved en revisjon av loven enn med et forbud. Et gen:relt forbud mot
+direktesalg ville ramme de seriÃ¸ og hederlige selgere og sette bom for en
+salgsv:rksomhet som har vÃ¦rt drevet her i landet i mang: Ã¥r pÃ¥ en stort sett
+tilfredsstillende mÃ¥te.1<) Direkte:alg oir Ã¥arbeidsmuligheter pÃ¥ hel- oc deltid
+fol mange mennesker, og hensynet til disse r Ã¥ ogsÃ¥ tel.e mec. 41. Fordel:
+1e for forbrukerne ved omfÃ¸rselshandel og borttir ring er sÃ¦rlig at slike
+omsetningsformer kan rejresentere :t nyttig og nÃ¸dvendig tilskudd til
+vareforsyning:n fra den stasjonÃ¦re handel. Varemangelen kan "Ã¦re cvnerell (fÃ¥
+eller ingen butikker i distri:tet) oller vÃ¦re begrenset til visse varetyper.
+Ferskvaretilbudet kan f.eks. mange steder vÃ¦re dÃ¥rlia. Andre steder mangler
+butikktilbud pÃ¥ forskjellige 'tstyrsvarer, spesialvarer eller kapitalvarer. -
+DÃ¸rsalg og lignende salgsformer kan dessuten by pÃ¥ p-aktiske fordeler; man
+slipper Ã¥ oppsÃ¸ke butikk, fir varen skikkelig i Ã¸yensyn og eventuelt
+demonstrert, og oppnÃ¥r levering "pÃ¥ dÃ¸ra".20) I Forslaget til ny handelslov er
+konklusjonen at all handel tenom fast salgssted er avhenuig av kommunal
+tillatelse i den kommune hvor handelen skal foregÃ¥. - FÃ¸lgende former for
+omfÃ¸rselshandel til forbrukere er foreslÃ¥tt generelt tillntt i lovforslaget:21)
+42. - Handel fra produksjonssted - Sala av egne og innkjÃ¸dote jord-, Skoa- og
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+136 hagebruksprodukter utenom fast salosted fra produsenter Salg
+av jord-, skog og hagebruksprodukter 09 naturprodukter som ville urterybÃ¦r,
+blomster O.L. ved regulert torghandel fra oppkjÃ¸pere Sala av egen fangst ev
+fersk fisk og skalldyr fra fiskefartÃ¸v Handel utenom fast salgssted med bÃ¸ker,
+trykte skrifter, aviser, tidsskrifter o.l. 43. Salg av kunstgjenstander og
+brukskunst pÃ¥ itstillinger i dertil eonet lokale Salg av visse nÃ¦ringsmidler pÃ¥
+offentlige arranaementer (idrattstilstelninger, filmforestillinger osv.). De
+samme produkter, supplert med souvenirer, postkort og lignende smÃ¥artikler,
+skal ogsÃ¥ kunne selaes fri hoteller, severtningssteder, rutegÃ¥ende
+kommunikaisjonsmidler, nilitÃ¦rt omrÃ¥de oc pÃ¥ skip Hviike produktarupper vil
+kreve kommunal :illatelse?. I folge tabell 5.4 b ir det oftest 44. stÃ¸vsugere,
+mÃ¸bl:r, utstyr, parsienner, symaskiner, kjÃ¸k-enutstyr, smin! e4 parfyme,
+toalettar ikler og sko 45. Argumen ene mot generelt forbid kan oppsummeres
+slikt En f-agÃ¥elsesrett ved direktesalg er bedre egnet enn ot generelt forbur
+for Ã¥ lÃ¸se forbrukernes prob emer pÃ¥ direktes: lgsorrÃ¥det Et forbud vil ramme
+srriÃ¸se selgere OmfÃ¸ :selshandel og borttinring kan representere et nttig og
+nÃ¸dvendicr tilskudd til vareforsyningen for i usholdet
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+137 46. 10.3 Kan forbrukernes rettighetsoppfatninaer endres slik
+at de bedre svarer til eksisterenre lovgivning? Ett alternativ til forbud mot
+direktesalg er Ã¥ sikre at det allerede vedtatte angrefristsystemet virker som
+det skal. I Â«enerelle diskusjoner om forbrukerpolitiske tiltal blir bedre
+informasjon til forbruker og selger ofte fremhevet som mer hensiktsmessig enn
+lovpÃ¥bud. I dette avsnitt drÃ¸ftes om Ã¸kt informasjon om fragÃ¥elsesretten vil gi
+Â»t beire samsvar mellom mÃ¥lene for lovtiltaket oc virkningene i s*laerfirmaens
+ng for kjÃ¸perne. Te .ovkunnskapsnivÃ¥et blant kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen rar lavt?
+6 av 10 kjente enter ikke fristen eller hadde feilaktige oppfatninger av hvilke
+rattigheter den gir. Den skriftelige informasjonen via selgerne nÃ¥r i bearenset
+grad frer til dem som trenger den. Den muntlige selgerinforrasjonen om
+anarefrisen synes heller Ã¥ gjÃ¸re det lettere for selgerne Ã¥ sikre seq sin
+bestilling. 10.3.1 Bedretinformasjon vil selger For at kjÃ¸perne skal vite om
+sine rettigheter krever $ 4 at selgeren skal overlate "et formular som tydelia
+opplyser om kjÃ¸perens retter etter denne lov. TI boka "Angrefristlov og
+forbrukerkjÃ¸p" har Kristen Andersen, som var formann i angrefristlovutvalget,
+vurdert informasjonsplikten slik: $ 4 inneholder en bestemmelse som med ene ord
+fastslÃ¥r at det forhold at kjÃ¸perer ikke ved avtalens irngÃ¥else eller ordrens
+inngivelse har fÃ¥tt overlÃ¸tt det omtalte formular, simpelthen medfÃ¸rer at
+kjÃ¸peren ikke blir bundet ev kjÃ¸pet med nindre dette skulle bli oppfylt vec
+betaling av kjÃ¸pesummen i samsvar med $ 3. Et klarere vitnasbyrd om hvilken
+betyrnina en fylcdesajÃ¸rende orievtering om fragÃ¥elsesretten tillegges kan
+nepp: tenkes. I det hele er jeg personlig ikke i tvil om at man her stÃ¥r ved
+det punkt i angrefristloven som bÃ¥de prinsippielt og praktisk har krav pÃ¥
+stÃ¸rst oppmerksomhet f-a et forbrukerkjapssynspunkt. Det er lite vunnet ved Ã¥
+vedta rettsregler til beskyttelse av kjÃ¸pern >Â»i forbrukerkjÃ¸p dersom det ikke
+sÃ¸rges for at beskyttelsen kan omsettes til virkelighet. Men er: forutsetning
+for Ã¥ oppnÃ¥ det er blant annet at 'yndighetene oÃ¥r aktivt inn for at
+rettsreglenÂ» i lett tilgjengelig form bringes til kjÃ¸pernes kunnskap. Oq det
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+138 er nettopp dette som ar skjedd pÃ¥ nÃ¦rvÃ¦rende omrÃ¥de. 22) 50.
+Kapittel 7 viser at 70 pst. av kjÃ¸perne verken har regist-ert eventuell>
+skriftelige opplysninger eller har fÃ¥tt noen muntlig orienterina av selgeren.
+NÃ¥r bare 24 pst. av "jÃ¸perne har registrert skjemaet med
+angrefristopplysningene, mÃ¥ en gjennomgang av selgerfirmaenes praktisering av
+$4 anbefales. For det fÃ¸rste mÃ¥ en undersÃ¸ke om det pliktige
+opplysningsmaterialet foreligger og om det brukes. Som nevnt i kapittel 2 har
+svenske selgerfirmaer fÃ¥tt henvendelser om sitt skjemabruk. Hva er risikoen for
+relgerfirmaene ved Ã¥ ikke ai kjÃ¸perre de foreskrevne rettighetsopplysninger? -
+Konsekvensen er begrenset til at kjÃ¸pere kan heve kjÃ¸pet uavhengig av
+109-dagersfristen. Ut fra funnene i kapittel 9 benytter meget fÃ¥ kjÃ¸pere en
+slik mulighet. SÃ¥ fÃ¥ at bestemmelsen mÃ¥ "unne sies Ã¥ stgjÃ¸re en minimal risiko
+for det sankelte selgerfirma. pl Om oppl/sningene ikke er levert og kjÃ¸perÂ»:n
+vender seg til selgeren, har en ikke sikkerhet for at kjÃ¸derer fÃ¥r beskjed om
+at nevinasretten jelder ut over 10-daaersfristen. Om de pliktige ooplysningene
+er tryktet pÃ¥ et eget skjema og ikke pÃ¥ dat dokument kjÃ¸pere har undertegnet,
+vil selgeren kunne hevde at kjÃ¸paren har mottatt formularet. KjÃ¸peren kan mene
+de: motsatte og pÃ¥stand vil stÃ¥ mot pÃ¥stand. En lÃ¸sning ville vÃ¦re Ã¥ oÃ¥legge
+selgeren bevisbyrden for at ungrefristopplysningene er overlevert. Lovutvaget
+mente at det var vesentlig at opplysningene om kjÃ¸p >rens rettigheter ble
+inntatt i selve dokumenet der kjÃ¸peren satt sin forpliktede undersk "ift.
+For:alget ble fraveket i odelsti gsproposi::jonen. Beage lÃ¸sninger, eget skjema
+ag opplysn:nger i ordre- eller avtaleblanketten, ble tillatt. Grunnen var at
+beage lÃ¸sninger i like stor grad Ã¥ vÃ¦re egnet til Ã¥ pÃ¥kalle kjÃ¸perens SE
+oppmerksomhet. Ett argument mot Ã¥ innta opplysningene i ordre- eller
+avtaleblankettet er at kjÃ¸pere kan stÃ¥ sterkere i en pÃ¥stand mot
+pÃ¥stand-situasjon. Opplysningene kan vÃ¦re godt ajemt i slike blanketter. 63 En
+tilsidesettelse av opplysningsplikten kan rammes av markedslovens bestemmelse
+om "utilstrekkelig fremstilling". Finner Forbrukerombudsmannen at slik
+tilsidesettelse er "utilstrekkelia fremstilling", vil markedslovens
+sanksjonsnuligheter kunne benyttes. Risikoen ved Ã¥ unrlate Ã¥ gi
+rettighetsopplysningene vil ikke lenger kunne betegnes som liten.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+139 54. 10.3.2 Offentlig reitighetsinformasjon De begrensninger en
+finner for rettighetsinformasjon via selger, vil kunn> oppveies av en Ã¸kt
+informasjonsinnsats *ra offentlig side. Radio, aviser oc tidsskriftar har
+omtalt angrefristen oa forbrukerrÃ¥det har uigit en eaen brosjyre. Kapittel 7
+bekrefter at range forbrukere har registrert at det finnes en slik frist. De
+fleste mener ogsÃ¥ at "aviser og tidsskrifter" og "radio og fjernsyn" gjorde dem
+oppmerksom pÃ¥ denne fristen. Likevel finner vi feilkunnskap i samme omfang som
+lovkunnskap. NÃ¥r forbrukernes feilkunnskap er omfattende, vil en Â»kt
+innformasjonsinnsats mÃ¥tte baseres pÃ¥ Ã¥ endre forbrukernes oppfatninger.
+Informasjonsinnsatsen for Ã¥ endre oppfatninger mÃ¥ vanligvis vÃ¦re betydelig
+stÃ¸rre enn nÃ¥r en kan formidle fakta pÃ¥ omrÃ¥der der forbrukerne pÃ¥ forhÃ¥nd ikke
+har bestemt oppfatn nger.23) Resultatet av en slik Ã¸kt informasjonsinnsats
+behÃ¸ver likevel icke bli at lyvkunnskapsnivÃ¥et stiger. Lovkunnstapsniviet kan
+enten forbli uforandret eller sÃ¥ kan Ã¸kt iynsats bidra til Ã¥ aktualisere og
+fastlÃ¥se rtablarte, feilak:ige rettighetsoppfatninger. En Ã¸kt
+informasjonsinnsats om rettighetene i angrefristloven kan Â»pgsÃ¥ bidre til at
+det blir lettere for forbrukere som er i tvil Ã¥ bestemme sea for kjÃ¸p.24)
+Samtidig med informasjonen om rettigheter etter angrefristloven fÃ¥r forbrukere
+informasjoner om kjÃ¸psbetingelser fra Â»ostordrefirmaer, fra Domus/
+Samvirkelaget, fra IKEA og andre son pÃ¥ bestemte betingelser lar innfÃ¸rt
+returrett for mance Ã¥v sine produktar. Disse ordningen? er vanligvis gunstigere
+for kjÃ¸peren enn angrefrist- systemet. En rekke betingelser mÃ¥ vÃ¦re oppfylt for
+at forbrukerne skal kunre heve sitt kjÃ¸n eller sin bestilling. En betydelig del
+av budskapet mÃ¥ nmhandle rettigheter angrefristloven ikke gir* Den gjelder ikke
+i vanlire forretninger, den ajelder ikke ved kontant bet :liny og âidsfristen
+regnes ikke fra det tidspun!t varen lottas. Budskapet mÃ¥ bli komplisert. 57.
+Som vist i kapittel " kan vi stÃ¥ overfor flere alternative etterkjÃ¸rsforlÃ¸p som
+ikke innebÃ¦rer at misnÃ¸yde kjÃ¸pere aktivt sÃ¸rer rettighetsinformasjon.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+140 In kan ikke uten videre bynge pÃ¥ en enkel rasjonalitetsmodell
+for etterkjÃ¸rsatferden. lsanmen betyr dette at en Ã¸kt offentlig
+infornasjonsinnsa:s om dagens angrefristlov vanskelig kan tilrÃ¥s. Det tan ikke
+gis rimelig sikkerhet for a: lovkunnskapsnivÃ¥et vil bli sÃ¥ mye forbedret at det
+stÃ¥r i rim>lig forhold til ressursinnsatsen. En kan heller ikk: med sikkerhet
+si at en slik innsaisÃ¸kning vil vÃ¦re til stÃ¸rst fordel for kjÃ¸perne. I en
+vurdering av en eventuell offentlig infornasjonsinnsats som suplement eller
+tillegg til selgerinformasjonen, mÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let fra kapittel 7 med: =- Fr det
+mulig at det ikke er forbrukernes oppfatning av en angrefrist omfatter som er
+ukorrekt, men at de rettiaheter loven gir er for snevre ut fra det som svÃ¦rt
+mange intervjuede anser som rirelic? fipÃ¸rsmÃ¥let om ancrefristsystemet kan
+forbedres omhandles i punkt 10.4. 10.3.3 Forslag Sor: et helt kortsiktig tiltak
+kan oppfÃ¸lgingen av den skriftlige selgerinsormasjon forbedres. Dette kan skje
+ved at faadepartementet gjennongÃ¥r selgerfirmaenes praksis og ser til at den
+svarer til krevene i lovbestemmelsene. En Ã¸kt generell offentlig
+rettiahetsinformas jon om angrefristloven u:over dagens nivÃ¥ foreslÃ¥s ikke
+gjennomfÃ¸rt: De; kan hverken gis sikkerhet for at lovkunnskapsnivÃ¥et vil bli sÃ¥
+mye forbedret at det stÃ¥r i rimelig forhold til kostnadsÃ¸kningen eller at en
+innsatsÃ¸kning vil vÃ¦re til stÃ¸rst fordel for kjÃ¸perne. 10.4
+Hvordankan en. fragÃ¥alsesrett forbedres? PÃ¥ hvilke punkter kar
+angrefristsystemet trenge en revisjon? Svaret nÃ¥ omfatte en rekke
+enkeltforslaa. Forslagene kan omfatt23 - fristens starttidspunkt og lengde, -
+kjÃ¸perbekreftet bestilling, - skillet mellom :ontant- og kredittkiÃ¸p, - skillet
+mellom varer og tjenester, - utvicet forbrukarkjÃ¸psbegrep, - angre- og
+bvtterett ved andre salgs'ormer og - tillatelser
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+141 6). 10.4.1 Eristens.starttidspunptt o9. len:ide fristens
+starttidspunkt. Fristen regnes frÃ¥ den dig kjÃ¸peren inrgikk avtalen eller innga
+ordren. Den stÃ¸rste gruppen bÃ¥de i det representative utvalet 07 blant kjÃ¸perne
+mente at fristen lÃ¸p fra det t dspiunkt varen ble mottatt. 41 ost. av kjÃ¸perne
+mottok varen mer enn 10 dager etter bestillingen. Ved henvendelse om
+avbestillina kontaktet nange selceren etter utlÃ¸pet av 10- daqgersperioden.
+Kunne fristen i stedet regnes fra varemottaket? KjÃ¸peren ville da fÃ¥ bedre
+mulighet og tid til Ã¥ vurdere om selgerens produktbeskrivelse og
+kjÃ¸psbetindelser stemmer med forventningene. Vil en slik ordning vÃ¦re til
+vesentlig uldmpe for selgeren? 6l. Postordrefirmaer har lenge praktisert en
+ordning med en bestemt frist reanet fra den dag varen ble mottatt. kÃ¸rst nÃ¥r
+denne fristen utlÃ¸per mÃ¥ kjÃ¸peren hÃ¸ bestemt seg. At denne ordninuen er innfÃ¸r:
+og beholdt mÃ¥ tas som en bekrefte!se pÃ¥ at den er bedriftsÃ¸kononisk lÃ¸nnsom.
+Returordnirger ved postordre og hjemlÃ¥n ved kjÃ¸p av utstyrsvarer fra
+forretninger kan ogsÃ¥ vÃ¦re en fordel for selgeren. Mulige kjÃ¸pere kan :'Ã¥ et
+inntrytk av Ã¥ fÃ¥ en service eller en grat: sytelse som en spesiell tillit.
+Denne tiliten kar forplikte. Om produktet ikke beholâes, kan alternativet bli
+kjÃ¸p av et annet rroduk!. hos samme selger. Ikke- kjÃ¸p oc kjÃ¸p hos :ndre
+selgere kan bli mindre aktuelt. OgsÃ¥ tak!nemlivhet for Ã¥ benytte selgerens tid
+vec personlig salg kan inngi slike forpliktelser 291. 62. I 1966 Ittalte Der
+norske forleagerforening at "det hadde vÃ¦rt nÃ¸dvendig Ã¥ oppfordre vÃ¥re
+medlemmer til Ã¥ imrÃ¸mme en annullasjonsrett og denne er nÃ¥ innfÃ¸rt av alle
+stÃ¸rre verkselgende forlag". Da anorefr .stloven trÃ¥dte i kraft hadde denne
+retten vÃ¦rt prektisert i 6 Ã¥r. Lovutredningen viser til at annulasjoner betyr
+svÃ¦rt lite for bokomsetning som foregÃ¥r ved dÃ¸rsalg.26) Direkteralasforbundet
+har i flere uttalelser til rorbruker- og administrasjonsdepartementet foreslÃ¥tt
+at fristens starttidspunkt flyttes fra bestillina- eller avtaletidspunktet til
+det tidspunktet varen mottas: Vi mener at det utvilsomt er uheldig at kunden
+bare skal fÃ¥ anledning til Ã¥ vurdere om selve kjÃ¸pet er fornuftig. Derfor bÃ¸r
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+angrefristloven gjelde fra den dagen varen blir levert. En slik
+endring av angrefristloven bÃ¸r fÃ¸re til en forstÃ¥else for at konsumenten har
+tilfredsstillende fordeler vel Ã¥ kjÃ¸pe gjennom dÃ¸rsalg/homeparty. 63. Forbundet
+har i en senere henvendelse reservert seg noe for bÃ¸ker. lin forskyvning av
+fristen kan medfÃ¸re at en konsument kan lese boken fÃ¸rst og siden innenfor 10
+daaers fristen returnere den. Lov itvalget vurderte ikke alternative lÃ¸sninger.
+De foreslo uten nÃ¦rmere begrunnelse at fristen "tidligst (kan) begynne Ã¥ gjelde
+fra besÃ¸ket hos kjÃ¸peren".27) Dette forslag ble fulgt av Justisdepartementet og
+i Stortinget. bÃ¥de kjÃ¸pernes lovkunnskapsoppfatninger og selyersidens egne
+vurderinger gir grunnlag for Ã¥ foreslÃ¥ at fristen regnes fra det tidspunkt
+kjÃ¸peren mottar varen. I undersÃ¸kelsen fÃ¥r 4 av 10 kjÃ¸pere varen levert etter
+10 dager.* 64. Fristens lengde I lonvproposisjoner gikk Justisdepartementet inn
+for en syv dagers frist blant annet fordi man Ã¸ns!:et Ã¥ ta hensyr til
+ukependlerne. Stortingets Administrasjonskorite viste at en syvdagers irist vil
+imidlertid vÃ¦re noe kort i de mer avsidesliggende strÃ¸k hvor det er postmannen
+som kommer og henter posten i hjemmene bare noen fÃ¥ dager i lÃ¸vet av ilken. Ved
+Ã¥ forlenge angrefristen vil flere av dem som arbeider ttenfor hjemstedet lencre
+tid ad aangen uten Ã¥ vÃ¦re 'ikependlere, nyte godt av loven. Komiteen er klar
+over at man ikke kan ha er sÃ¥ lang angrefrist at den passer for alle
+yrkestcategorier. Den er ogsÃ¥ klar over at en lary angrefrist kan medfÃ¸re visse
+ulenper for bide selgeren, som ikke vet om det blir noe av k Ã¸pet, og kjÃ¸peren,
+som i mange 65. tilfeller vil mÃ¥tte vente til angrefristens utlÃ¸p fÃ¸r han fÃ¥r
+varen. For sÃ¥ vidt gjelder kjÃ¸peren vil lomiteen peke pÃ¥ at leveringstiden ofte
+er flere uker likevel. Men til tross for disse betenke igheter mener komiteen
+at en utvidelse av angrefristen til 10 dager vil medfÃ¸re flere fordeler enn
+ulemper.28) Er !0 dager tilstrekkelig omrÃ¥dningstid for det enkelte hushold?
+66. Erfaringene fra Danma-k viser at mange klager fÃ¸rst fremsendes i
+forbindelse med at selgeren innleder
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+143 innkas:osak. En gjennom 1ang av sakene har videre etterl. tt
+det inntrykk a. mange av klegerne i disse sakene ikke ville makte :. trekke
+nytte av en angrefi ist som forutsett:r at de skal reagere aktivt overfor
+selgeren innen en viss frist og eventu-lt sikre seg bevis for dette.29) Vil en
+lengre frist for annullasjonsretten gjÃ¸re angrefristsystemet mer effektivt?
+Trinn 4, Reaneeksempel 2, Fig. 9.3, viser at 17 pst. av kjÃ¸pere kontakter
+selgeren etter 10 dager. PÃ¥ dette trinn utgjÃ¸r disse 17 pst. vel halvdelen av
+kjÃ¸perne. Denne fordeling tyder pÃ¥ at en utvidelse av fristen vil kunne gjÃ¸re
+systemet me effektivt. Et forslag blir da at fristen lÃ¸per til betalingen helt
+eller delvis var erlagt. Selv med en utvidels> av fristen, vil en likevel finne
+at mange forbr ikere ikke hever sin >estilling til tross for sin misnÃ¸ye og til
+tross for utilbÃ¸rlige salgsmetoder. 68. rorslag ved opprettholdelse av
+anyrefristsystemet bÃ¸r fristen regnes fra det tidspunkt kjÃ¸peren mottar varen.
+SpÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ utvide fristen til betaling helt eller delvis er erl=gt bÃ¸r
+vurderes.
+
+==== KjÃ¸perbekreftet bestilling
+
+En del forbrukere erklÃ¦rer seg pÃ¥ forskjellig mÃ¥te misforrÃ¸yd med
+kjÃ¸pet sitt. UndersÃ¸kelsen viser at fÃ¥ ev disse kjÃ¸perne vender seg
+til selgeren for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸vet eller bestillingen.
+
+Lovutvalgets forslag bygde blant annet pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse av hvor
+mange forbrukere som ville benytte en rett til Ã¥ gÃ¥ fra en avtale
+inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19 pst. sa at de ville benytte en slik
+rett. Funnene i kapittel 8 og 9 og erfaringene i selgerfirmaene viser
+at en betydelig lavere andel av kjÃ¸perne fÃ¸lger opp en slik
+intensjon. - Selv for misnÃ¸yde kjÃ¸pere kan etterkjÃ¸psforlÃ¸pene godt
+fÃ¸re til at de ikke hever bestillingen.
+
+FIXME Hva betyr lo/10 pÃ¥ side 143?
+
+Skal lo utvalgets intensjon om at loven skal bli en reel risiko for
+foretak som utnytter rarkedet med ufi e forretningsmetoder, mÃ¥ andelen
+som hever kjÃ¸pet kes. Dette krever en senkning av de terskle som i dag
+begrenser bruken av fragÃ¥elsesretten.
+
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+144 En mulighet til Ã¥ senke tersklene er Ã¥ la kjÃ¸peren vÃ¦re
+ubundet av avtalen inntil bestillingen er bekref' et skriftlig etterat
+salgstilbudet er presen ert. En kan bygge et anarefristsystem pÃ¥ en akt v
+opofÃ¸lging av et Ã¸nske om kjÃ¸p fremfor pÃ¥ ett bestemt blant flere mulian
+etterkjÃ¸psforlÃ¸p. PÃ¥ den mÃ¥ten vil man bedre kunne oppnÃ¥ at kjÃ¸peren ikke s al
+bli sittende med en uÃ¸nsket ajenstand som ik'e ville blitt kjÃ¸rt om ikke
+selgerens repres:ntant hadde oppsÃ¸kt denne forbrukeren.30) Forbruleren vil fÃ¥
+tid til Ã¥ vurdere alternative produk:er og til Ã¥ vurdere nytteverdien av
+produktet. Fl Forslaget reiser noen praktiske problener. Ventelig vil
+selgerfirmaene utarbiide standardiserte brev eller postkort for
+avtalcbekreftelse. Det er fullt mulig at selgeren vil kurne pÃ¥ta seg kjÃ¸perens
+ansvar for innsending av bestilling. For Ã¥ unngÃ¥ dette kunne en bygge inn at
+kjÃ¸peren mÃ¥tt> legitimere seg ved innsendingen. Li:sningen av slike praktiske
+problemer vil kreve en konkret drÃ¸fting mad Postverket. Inr fÃ¸ring av
+kjÃ¸perbekreitet bestilling v:d personlig, oppsÃ¸kende sa!g vil kunne bidri til
+at frÃ¸gÃ¥elsesretten blir reell ogsÃ¥ for de forbrukerarupper son nÃ¥ har
+vanskelig for Ã¥ benytte den. 'en fordel son selgerre i dag har av de prosesser
+son fÃ¸rer til passivitet etter bestillingen vil da lunne korme forbrukerne til
+aoce. Dette vil vertelig ikke bety roen vesentlig ulempe for det seriÃ¸se
+direktesalc* Det omfatter produkter som forbrukerne har et uttrykt belov for og
+som kjÃ¸perne vil vÃ¦re inrstilt pÃ¥ Ã¥ skaffe seg ogsÃ¥ etterat selaerbesÃ¸ket er
+avsluttet. En kjÃ¸perbekreftet bestilling vil dog vÃ¦re en ulenpe for de kjÃ¸pere
+som gjerne vil anskaffe produktet. 12. Forslag InnfÃ¸ring av kjÃ¸perbekreftet
+bestilling vurderes nÃ¦r lere. 73. 10.+.3 Skillet mellom kontant. og kredittkjÃ¸p
+Jus .isdepartementets hovedbegrunnalse for Ã¥ unnta kon :antkjÃ¸p fra
+fragÃ¥elsesretten var at slik bet iling "i alminna>lighet mÃ¥ sees som et
+tilstrekkelig bevis for en noenl nde fast og veloverveirt bes:utning hos
+kjÃ¸peren". I kapittel 8 fikk vi ikke bekreftet at kjÃ¸pere som betalte fÃ¸r
+fristens utlÃ¸p *oretok vesentlig mer
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+145 valoverveide kjÃ¸psbeslutninger enn dem som ikke batalte
+kontant. Dat er ogsÃ¥ andre argumenter for Ã¥ trekke en grense mellom kontantkjÃ¸Â»
+og anire kjÃ¸p enn dem som fremaÃ¥r av lovforarbeiden>. Ett argument er at
+kontant betaling indikere at kjÃ¸peren har rÃ¥d til Ã¥ foreta kjÃ¸pet. Sett fra
+forbrukersiden kan personlig, oppsÃ¸kende salg ss som mer prob ematisk i de
+tilfeller der husiioldene mÃ¥ pÃ¥dra seq merutgifter for Ã¥ dekke kjÃ¸pefummen slik
+som ved avbetaling. (m angrefristsyst-met s*al avgrenses av hensyn til
+selgeren, kan det tilsi en grense mellom kontantkjÃ¸p og andre kjÃ¸p. M-nge
+produkter har en slik karakter at en vanskelig ken foreslÃ¥ at anarefristen skal
+cjelde, f.eks. kar det vÃ¦re endel nÃ¦ringsmidler, tlomster m.v. 14. Inidlertid
+har der alt overveiende del av kjÃ¸pere som Hera) ikke-kjÃ¸pere,den oppfatning at
+fragÃ¥elsesretten casÃ¥ gjelder nÃ¥r varen betales kontant. Av de kjÃ¸pere som har
+noen oppfatning om betÃ¥lingens betydninaq mener 85 pst. at de har
+fragÃ¥elsesrett vec kontant betaling. De lan ha bestilt med den og>fatning at de
+har en slik rett, og er ikke innforstÃ¥tt med at kontant betaling forer til at
+de mister denne retten. Ved at fragÃ¥elsesretten oysÃ¥ onfatter kontantsalg, vil
+det bli et bedre samsvar mellom forbrukernes r*>ttsonpfatninger og
+lovutfornvingen. s D:t synes heller i:ke rimelig Ã¥ tilrÃ¥ forbrukerne Ã¥ benytte
+dyrere batalincsforiier enn kontant kjÃ¸p for at de skal bibaholde en
+fragÃ¥elsesrett. On fragÃ¥elsesrettel skal qjelre ogsÃ¥ for kontantkjÃ¸p, mÃ¥ det
+foretas en vurdering av om det skal settes nedre belÃ¸psgrenser og om bestemte
+prodtktgrupper skal unytas. 754 Svort fÃ¥ kjÃ¸pere banytter sin fraqÃ¥elsesrett
+med da'jens ordning. En utvidalse av dJenne retten til en tel kontantkjÃ¸p vil
+ven:elig ikke fÃ¸re til noen betydelig heving av antallet avbestillinaer.
+Ulempen for selgeren blir dermed ikke vesentlig, og anta:elia ikke stÃ¸rre *nn
+det lovutvalgst forvent>t i sin tilrÃ¥ding. Forslag Ved en .ovrevisjon bÃ¸r
+fragÃ¥elsesretten son hovedrer el omfatte kontantsalg.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+146 10.4.4 Skillet mell2am-varer.og tjenester Lovutvalget foreslo
+at loven skulle omfatte abonner'entskontrakter, selv om det var "i tvil om at
+det er tilstrekkelig grunn". =- Utvalqat sluttet seg tiâ argumentene fra
+ForsikringsrÃ¥det 29 forsiki ingsbransjens organisasjoner i at let ikke
+*orelicger tilstrekkelig behov for en angrefrist or forsikringsavtaler.
+Justisdenartementet kunne stort sett slutte seg til uttalelsene fra utvalget ng
+hÃ¸r:nasinstansene og tok derfor ikke 020 noe *orslar for at loven skal gjelde
+for forsikringsavtaler. - Depaitementet slutiet seg imidlertid ikte til at
+ovfor: Laget skulle mfatte abonnementskontrakter, blant :nnet fordi det her i
+landet ikke kan pÃ¥vises vesent ige skader som fÃ¸lge av formidling av slike
+kontra! ter utenfor fast forretninyssted. 18. Stortir gets
+administrasjonskomite sluttet seg til Justiscapartementets konklusjon, men
+tilfÃ¸yde at ce var "av den oppfatning at spÃ¸rsmÃ¥let antakelig mÃ¥tte tas opp til
+ny vurdering dersom det i fremtiden blir mer vanlig med slike
+servicekontrakter." Underse :elsen omfatter hverken en kartleaging av oufange
+: av direktesela av tjenester eller av erfarir ver i husholdewe. Det kan derfor
+ikke i denne c1aang presenteres materiale som belyser eventue Lle problener ved
+direktesalg av tjenester. Klagese :ene i FordrukerrÃ¥det kan gi et grunnlag for
+Ã¥ virdere hvilke typer problemer forbrukerne nÃ¸ter. Forslac Forbrub >
+rÃ¥det vurderer forbrukerproblemene ut fra klageseksmaterialet pÃ¥ dette omrÃ¥det.
+10.4.5 Utvidet forbrukerkjÃ¸psbegrep I anarefristloven er forbrukerkjÃ¸p definert
+som urjÃ¸p fra en yrkesselger i denne egenskap av ting som etter forholdene
+framtrer hovedsakelig til personlig bruk for kjÃ¸perer, hans husstand eller
+omgangskrets eller til deres personlige formÃ¥l ellers". Utrednirgen om
+"behandlingen av forbruterk jÃ¸pstvister" benyttet en tilsvarende definisjon.31)
+Kin tvister mellon forbrukerkjÃ¸per og yrkesselgaer kurne bringes inn til
+avgjÃ¸relse etter forslaget i utredningen. Tvister mellom to privatpersoner
+skulle holdes utenfor, fordi det i slike saker ofte kunne vÃ¦re slik uenighet om
+det faktiske forhold at det kunne vÃ¦re vanskelig Ã¥ ta stilling til bevisene pÃ¥
+grunnlag av partenes skriftlige framstillinger.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+147 Bl. Forbruker- og administras;jonsdepartementet var "av den
+oppfatning at behovet for en sÃ¦rskilt bevandlina av forbrukertvister ikke er
+sÃ¦rlig rindre ved kjÃ¸psforhold mellom privatpersoner enn nÃ¥r den ene er
+nÃ¦ringsdrivende. Situasjonen vil da ofte vÃ¦re at begge pÃ¸rtene mangler
+forutsetninger for Ã¥ fÃ¥ tvister avgjort ved domstolene. Vanskeligheiene ved
+bevisordningen pÃ¥ grunn av den skriftlige saksbehandlingen mÃ¥ avhjelpes gjennom
+den forberedende saksbehandl ing ved ForbrukerrÃ¥det." 32. Derartementet
+justerie pi dette grunnlag ordlyden i forslaget til def:nision av forbrukerkjÃ¸p
+slik at forsiaget svarte til ! jÃ¸pslovens $ | a tredje ledfd. NÃ¥de tvister
+mellom forbrukerkjÃ¸per og yr"esselaer og mellom privatpersoner ble tatt med.
+Ved stortingsbehar dlincen av utkastet til lov om behandling av
+forl rukerkjÃ¸pstvister vurderte adninistrasjonskoriteen begrepet
+"forbrukerkjÃ¸p" spasielts Komiteen har merket seg at uttrykket "forbrukerkjÃ¸p"
+i proposisjonen ogsÃ¥ omfatter kjÃ¸p og salg mellom privatpersoner. Dermed er
+definisjonen utvidet i forhold til Lov av 24. mars 1972 nr. 11 om angrefrist
+ved forbrukerkjÃ¸p. Komiteen vil understreke Ã¸nskeligheten av at man i
+lovaivingen tilstreber entydig bruk av sentrale begreper. Dette behovet synes
+sÃ¦rlig pÃ¥trengende i den delen av lovgivningen som mÃ¥ antas ha generell
+interesse, cg som regulerer alminnelige menneskers plikter og rettigheter,
+f.eks. lover som:berÃ¸rer forbrukerspÃ¸rsmÃ¥l. NÃ¥r nye definisjoner innfÃ¸res ville
+det vÃ¦re Ã¸nskelig Ã¥ justere parallelle uttrykk i tidligere lovgivning samtidig.
+83 Ved odelstingstingsbeiandlingen sa statsrÃ¥d Kirsten Myklevoll seg "enig i
+komiteens utganspunkt om fordelen? ved entydia> beureper i de ulike lover, I
+framtida bÃ¸r "forbruker! jÃ¸p" nettopp nyttes slik det er gjort i det
+foreligend> utkast." Samtidig vis:e hun til at lov om angrefrist ved visse
+avtaler om 'orbrukerkjÃ¸p "er begranset til spesielle avt :leformer der
+forbrukeren bar behov for den sÃ¦rdeskyttelse som lioger i er angrefrist etter.
+at wtalan er inngÃ¥tt. Mest praktisk er loven for dÃ¸r ;ialg dg menneskesalg."
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+148 Bd, Forslac Ved en lovrevisjol bÃ¸r en benytte den definisjon
+av "forbrukerkjÃ¸p" som er innfÃ¸rt i kjÃ¸psloven oa i lov om behandlivg av
+forbrukerkjÃ¸pstvister. 85. 10.4.6 Angre--og bytterett ved andre salgsformer
+Etter angrefristlovens $ 1, fÃ¸rste ledd er fragÃ¥elsesretten blant annet
+begrenset til avtaler og bestillinger som er inngÃ¥tt "pÃ¥ annet sted enn fast
+utsalgssted 1or selseren eller representanten". Salg fra fast salcssted liager
+utenfor lovens Jirkefelt. Be. medlemsforslaget til Nordisk rÃ¥d i 1966 var ikke
+ragÃ¥elsesretten knyttet til den serie beyrensninger som sicen er innfÃ¸rt. En
+undersÃ¸kelse av problemet ourde "imidlertid ikke begrenses til agentsalaq eller
+salg pÃ¥ avbetaling. Det ville vÃ¦re rimelig at man overveier Ã¥ gjÃ¸re en
+fragÃ¥elsesrett generell". in ville undersÃ¸ke "mulighetene for Ã¥ fÃ¥ en
+bestemmelse opptatt i avtalelovgivningen og : lovgivningen om kjÃ¸p pÃ¥
+avbetaling som gir kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra avtalen innenfor en
+kortere frist!. - Det var mange innvendinger mot en generell fragÃ¥elsesrett.
+iledlemsforslaget oa behandlingen av det ble gjennongÃ¥tt i kapittel 2. 87.
+Forbrukerkooperas.onen i Norge har innfÃ¸rt en bytterett for feilfrie varer.32)
+Dette tilbudet kommer i tilleag til kjÃ¸pslovens alminnel:ge bestemmelser.
+Bytteordningen innebÃ¦rer at kunden fÃ¥r bytte eller pengene igjen hvis
+vedkomrende angrer pÃ¥ et kjÃ¸p. Ordningen gjelder bytte av failfrie varer under
+forutsetning at varere er ubrukte, at det fremleages kvittering for kjÃ¸pet og
+at byttet skjer innen 14 dager. KjÃ¸peren kan velge mellom ny vere eller pengene
+igjen. Unntatt fra denne ordningen er varer som vndertÃ¸y, bidedrakter o.1. Det
+samme gjelder ferske og dypfryste matvarer, bi jnuterier, spesialbestilte
+varer, avklipte vÃ¦rer oy utsalgsvarer hvis ikke bytterett er anfÃ¸rt pÃ¥
+Â«vitteringen. 38. ":jre Ã¥rs erfarinc har vist at bytterettsordningen aldri har
+fÃ¸rt til noe rush av byttelystne kunder. Derimot viser det seg at forbrukerne
+setter pris
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+149 pÃ¥ ordningen, samtidig som del er en god PR for den enkelte
+butikk."33) - Hensikten med bytterettsordningen er a: kundene skal vÃ¦re fornÃ¸yd
+mec de varer de kjÃ¸per, og at de skal kjÃ¸pe trygt i et Domus/S-lag.
+Postordrefirmaene har so'| nevnt innfÃ¸rt fragÃ¥elsesrett. Andre enkeltfirmaer
+f.ek:. innenfor mÃ¸belbransjen har likeledes innfÃ¸rt "fill returrett innen 12
+dager fra ankomstdato el.er innkjÃ¸psdato. Denne returrett gjelder ikke virer
+som er prisn=2dsatte, stoopmÃ¸bler med spesielt trekk eller varer som er bestilt
+spesielt. Ved rotur innen 12 dager fÃ¥r man pengene tilbake. Forutsetningen er
+at varene ikke har vÃ¦rt brukt eller er blitt skadet etter kjÃ¸det. Ved retur av
+varer vil vi at kvittering mectas eller medsendes ox at orginalpakningen blir
+benyttet. 10 pst. fratrekkes dersom returen ikke har orginalpakningen."34) 89.
+Erfaringene fra forbrukerorganene viser a" bru 'tbilmarkedet byr pÃ¥ range
+problemer for kjÃ¸pere. Inn Ãring av en bytterett ved bruktbilsalg, mot f.e:5.
+erleggelse av et testemt gebyr, vil kunne bidra til Ã¥ lette kjÃ¸perres
+problemer. Bruktbilklagene er fen stÃ¸rste skriftlige klaqegruppen i
+ForbrukerrÃ¥d:t lokalt og sentralt. Angrefrist ville vÃ¦re til stÃ¸rst fordel for
+de gruroer som i dag kjÃ¸per eldre modeller til relativt lav pris og kjÃ¸pere som
+oppdager stÃ¸rre feil kort etter at kjÃ¸pet er forrtatt. En bytterett vil ogsÃ¥
+forenkle arbeidet med klagesaker i ForbrukerrÃ¥det vesentlig. 90. Fra 18 til 25
+pst. av fororukerne i de tre utvalgene men 'r at fristen gjelder "ved alle
+salo" eller i "fo retninger". ForbrukerrÃ¥dets kontorer i fylkene mÃ¥ egelmessig
+veilede forbrukere som mener seg ha on angrefrist ved kjÃ¸p i forretninger. En
+gen rell bytterett er i samsvar med den ret ighetsoppfatning mance forbrukere
+har. Dette vilie vÃ¦re vesentlig enklere 1or mange forbrukere om an ikke sto
+overfor en serie ulike angrefrist og iytterettsordninger. Ut ra et forbrukarsyn
+er det ogsÃ¥ argumenter mot en Â«enerell fragÃ¥vlsesrett. Den kan etterhvert fÃ¸r:
+til at forbrukerne fÃ¸rst tar stilling til tvi sproblemene e'terat dÂ» har kjÃ¸pt.
+For plar leggingen i husholdet burde slik tvil helst vÃ¦r: vurdert f Ã¸ 1 man gÃ¥r
+til innkjÃ¸p av et pro ukt oc ikke etterpÃ¥. Det vil for mange nok vÃ¦r: lettere Ã¥
+be om et annet produkt enn Ã¥ be om penene tilbakes Alternativet "ikke-kjÃ¸p" vil
+stÃ¥ svalere. En slik frist vil o1sÃ¥ gi selgersiden et sal: sargument, og tan
+fÃ¸re til minsket kjÃ¸pemotstand slik som tidligere nevnt. =- I tillegg kommer sÃ¥
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+150 de argumenter mot en slik ordning som kan anfÃ¸res fra
+hardelens side. Jfr. kapittel 2 og hÃ¸ringsuttalelsene til medlemsforslaget i
+Nordisk rÃ¥d. 91. Hovedvekten bÃ¸r legges pÃ¥ at deler av nÃ¦ringslivet allerede
+har innfÃ¸rt en angre- og bytterett for mange prodiuktgrupper ved salg fra fast
+salgssted. Samtidia mener mange av forbrukerne at de har en slik rett. 92.
+Forslac InnfÃ¸ring av en generell angrefrist for alle fordrukerkjÃ¸p foreslÃ¥s
+vurdert. En fragÃ¥alsesrett synas mest presserende for bruktbilmarkedet. 2
+10.4.7 Godkjenni aserdninger En godkjenningsor ning vil kunne bidra til Ã¥ sikre
+at fortrukerhensyrene ble bedre ivaretatt ved oppsÃ¸kende personlig salg. For Ã¥
+bli godkjent som direktesalgsfirma eller selger kunne det eksempelvis stilles
+krav til -= salgsopplegry - ttdanning av selgere, - bruk av leg:timasjon ved
+salgsvirksomhet, - Ã¸konomiske Â»ller andre garantier for at iirmaet kunne dekke
+krav fra kjÃ¸pere om f.eks. fragÃ¥else eller - service etter kjÃ¸pet in slik
+ordning kunne bidra til at useriÃ¸se selgere og "korttidsfirmaer" vanskelicere
+fikk adgang til disse silgsformene. Det vill: bli enkelt Ã¥ skille mellom
+godkjente oa ikke godk ente salgstilbud. 94. Den viktigste innvendingen vi le
+vÃ¦re at en slik lÃ¸sning ville kreve en betyde:ig offentlic innsats i utforming
+og godkjenning av regelverk oc ved praktisering av ordningen. SpÃ¸rsmÃ¥let blir
+om en slik offentlig ressursinnsats er nÃ¸dvendioa. Det kan kanskje vÃ¦re
+tils:rekkelig Ã¥ gi endel generelle unntak for dire:tesalg og la konmunene
+avgjÃ¸re i hvilken arad de Ã¸nsker omfÃ¸rselshandel og direktesalg slik som i
+forslaget til ny handelslov fra Handelsdepartementet. InnfÃ¸ring av
+godkjenningsordninger ville ogsÃ¥ innebÃ¦re en ytterligere leaitimering av
+salgsformer det kan reises en reke innvendinger mot, blant annet ut fra
+hensynet til forbrukernes valgfrihet.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+151 dk Godkjenningen kan ogsÃ¥ legges til det enkelte nushold. Noen
+hushold har satt opp skilt med teksten "selgere uÃ¸nsket" o.1. fordi man ikke
+Ã¸nsker dÃ¸rsalgstilbud. Vi har ikke materiale som viser i hvilken grad slive
+skilt blir resoektert. I Sverige har DirektfÃ¸rs1ljningsfÃ¸retagens FÃ¸rening (DF)
+anbefalt sire medlemmer og Ã¸vrige di-ektesalasforetak Ã¥ respektere dÃ¸rskilter
+:ied teksten "FÃ¸rsaljning undanbedes" og lignende. Anbafalingen byger pÃ¥ en
+overenskomst med Konsumentverket.35) Ordningen kan virke som et deivis forbud
+bestemt av hvert enkelt hishold. Ã¥Antakelig vil nytten vÃ¦r? stÃ¸rst i
+flerfanilienus som i dag har de hÃ¸yeste besÃ¸ksfrekvenrser. OQvarholdelsÂ» av en
+slik regal vil avhenge av seloertr>ningen i hvert enkelt firma og i siste
+omgang av hvar enkelt selger. Om forbud ikke blir innfÃ¸rt byr en regel om at
+selgere ikke fÃ¥r rince eller danke pÃ¥ dÃ¸rer der skiit klart og tydelig sier f-a
+at en ikke Ã¸nsker: besÃ¸k av selgere innarbeides i loven. Forslag SpÃ¸ysmÃ¥let
+om innfÃ¸r ng av en genarell of:entlig godi:jenning foreslÃ¥s ikke vurdert. Om
+forbud ikke inn:Ã¸res, foreslÃ¥s lovfestet en regel om :t skilt om :t direktesalg
+er uÃ¸nsket skal respekt res.
+
+=== Oppsummering og hovedkonklusjoner
+
+I dette kapitlet er det fÃ¸rst redegjort for argumenter for og mot
+gjennomfÃ¸ring av et forbud mot direktesalg med vekt pÃ¥ de oppsÃ¸kende
+personlige salgsformene. Et helt eller delvis forbud mot direktesalg
+mÃ¥ veies mot hvor omfattende en revisjon av angrefristsystemet kan
+bli. I alle tilfelle bÃ¸r forbud mot telefonsalg vurderes nÃ¦rmere.
+
+I neste omgang drÃ¸ftes spÃ¸rsmÃ¥let om forbrukerne kan fÃ¥ bedre
+informasjon om sine rettigheter med utgangspunkt i dagens
+lovgivning. Med andre ord: Kan forbrukernes rettighetsoppfatninger
+endres slik at de bedre svarar til den eksisterende lovgivning?
+Avsnittet konkluderer med at det som et helt kortsiktig tiltak kan det
+ansvarlige fagdepartement gjennomgÃ¥ selgerfirmaenes
+informasjonspraksis og se til at de svarer til kravene i lov om
+angrefrist. En Ã¸kt offentlig rettighetsinformasjon utover dagens nivÃ¥
+foreslÃ¥s ikke gjennomfÃ¸rt: Det kan ikke gis sikkerhet for at
+lovkunnskapsnivÃ¥et vil bli sÃ¥ mye forbedret at det stÃ¥r i rimelig
+forhold til kostnadene.
+
+Om direktesalg helt eller delvis blir tillatt, er mulige revisjoner av
+angrefristsystemet vurdert. Blant annet for at systemet bedre skal
+svare til de generelle mÃ¥l, fremmes fÃ¸lgende forslag:
+
+ * at fristen regnes fra det tidspunkt varen mottas
+ * at kjÃ¸perbekreftet bestilling vurderes nÃ¦rmere
+ * at fragÃ¥elsesretten som hovedregel ogsÃ¥ skal gjelde kontantsalg
+ * at ForbrukerrÃ¥det vurderer forbrukerproblemer *md abonnerentskontrakter
+ * at "forbrukerbegrepet" ogsÃ¥ skal omfatte private kjÃ¸p
+ * at angrefristen gjÃ¸res generell, og at en utvidelse er mest
+   presserende for bruktbilmarkedet
+ * at det lovfestes en regel om at selgere mÃ¥ respektere skilt med
+   "selgere uÃ¸nsket" e.l.
+
+
+FOTNOTER TIL KAPITTEL 10
+
+) Lovutvalgets innstil:ing side 6
+Lovutvalgets innstilling Side 18 D Ot.prp. nr. 14 (1971-72) si9e 8 Innst. 0.X.
+(1971-72) Sire 2 Forslag til ny handelslov. Vedlegg til Brev fr:
+Handelsdepartementet 3. juni 1979. 212 sider St.meld. nr. 44 (1977-78) "Om
+forbrukerpolitikken", stre VI Innst, S. nr. 254 ( 9771-78), Sia 5-7 om flertal
+s- og mindretallssynspunkter i Stortingets administrasjonskomite. Flertallet i
+adr inistrasjor skomiteen og mindretallet i Stortinget âutejÃ¸res av de
+ikke-bosiklistiske representantene. 102. JO! 550N,Ernst "Konsten att forfora
+konsumenten. En :ritisk grÃ¸nskning av larobocker i mÃ¥rnadstor Kaben & SjÃ¸gren,
+Stockholm 1979. ic> 40 $) Inr it. O.X. (197172) Se] JÃNSSON, BE. Side 15 og 39
+HD): NU 5 1977: 17 DAHL, Rolf "Produkters levetid", Nordisk MinisterrÃ¥d, Oslo,
+april 1977. F.eks. side 113-174 VE) Forbrukerombudsmannen har ikke utarbeidet
+regler for selskapssalg. Det er imidlertid fÃ¸rt drÃ¸ftelser med to finaer,
+Tupperware (diverse plastartikler) og Oriflame International (kosmetikk) ved
+Direktesalgsforbundet. Sak 1516.74. 13) Lovutvalgets innstilling. Side 18 103.
+14) Forslaget til ny handelslov. Side 92 Forslaget til 1wy handalslov. Side 98
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+154 16) Innst. O.X. (1971-72) Sida 2
+
+17) I RASK JENSEN, Hans og
+ÃLANDER, Folke. For >rugerproblem >r og forbrugerpolitikk. Alb>rtslund 1977.
+Det danske forlag. ISEN 87 422 6243 7. Side 321.
+
+18) Loviutvalgets innstilling.
+Side 18
+
+19) Lovutvalgets innstilling Side 18
+
+20) Forslaget til ny handelslov.
+Side 92
+
+21) Forslaget til ny handelslov. Side 118
+
+22) ANDERSEN, Krister.  Ancrefristlov og forbrukerkjÃ¸p. Osio
+1974. Johar Grundt Tanum forlag. Side 30
+
+23) BEFLESON, Bernard og STEINER, Gary A. Human bethavior, An
+Inventory of Scientific Findings. New York, Chicago, Burlingame
+1974. Farcourt, Brace & World, Inc, - Side 543.
+
+24) Lovutvelgets innstilling Side 18
+
+25) JONSSON, E.  Side 107-108.
+
+26) Lovutvalgets innstilling. Side 17
+
+27) Lovutvalgets innstilling. Side 22
+
+28) Innse. ON 0 O7T-T72) Ster 5
+
+29) Se avsnitt 8.2
+
+30) Lovutvalgets innstilling Side 18 10 Ã¥
+
+31) * NOU 19748313 "Behandlingan av forbrukerkjÃ¸pstvister" Forbruker-
+      og administrisjonsdepartementet 13. desember 1973. Side 18
+
+    * Ot.prp. nr. 55 (1976-77) Om iov om behandling av
+      forbrukerkjÃ¸pstvister. Side 22
+
+    * Ot.prp. nr. 16 (1977-78) Om lov om behandling av
+      forbrukerkjÃ¸pstvister.
+
+    * Innst. O nr. 20 (1977-78) Innstilling fra administrasjonskomiteen
+      om lov om behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister. Side 4-5
+
+    * Forhandlingar i Odelstinget 1978 Em. 14. mars 1978 - Lov om
+      behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister. Sak nr. 7. Side 134
+
+32) NÃ¥ er det nesten like lett Ã¥ bytte varer som Ã¥ skifte
+mening. Brosjyre fra NKL. A.-O. 1913
+
+33) Bytteretten - et viktig argument ved introduksjonen av
+forbrukerarbeid. Artikkel i VÃ¥rt Marked nr. 9-1977, Oslo.
+
+34) IKEAs Katalog 1979. Side 144. Informasjon om IKEAs forsendelse og
+salgsbetingelser.
+
+35) Pressmeddelante fra Konsumentverket 21.4.77 og 28.9.78.
diff --git a/rapport-vedlegg.adoc b/rapport-vedlegg.adoc
new file mode 100644
index 0000000..bce7875
--- /dev/null
+++ b/rapport-vedlegg.adoc
@@ -0,0 +1,140 @@
+[appendix]
+== Konstruksjon av indekser
+
+I analysen er det benyttet
+fÃ¸lgende indekser:
+
+ A. Holdning til direktesalg
+ B. Salgsutsatthet
+ C. Lovkunnskap
+ D. Feilkunnskap
+ E. KjÃ¸psmisnÃ¸ye
+ F. Svarvillighet (lovkunnskap)
+
+Dette vedlegg gjennomgÃ¥r konstruksjonen av disse indekser.
+
+=== A. Holdning til direktesalg
+
+Indeksen bygger pÃ¥ en sammenregning av svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene 120, 133
+og 134 om berettigelse av dÃ¸rsalg, selskapssalg og telefonsalg etter
+fÃ¸lgende mÃ¸nster:
+
+|===
+|              | ok, vet ikke  | bÃ¸r begrenses | bÃ¸r forbys
+| dÃ¸rsalg      | 1 indekspoeng | 2 indekspoeng | 3 indekspoeng
+| selskapssalg | 1 indekspoeng | 2 indekspoeng | 3 indekspoeng
+| telefonsalg  | 1 indekspoeng | 2 indekspoeng | 3 indekspoeng
+|===
+
+Dette gir en rangering med verdiene fra 3 til og med 9 med fÃ¸lgende
+resultat for utvalgene.
+
+C-utvalget KjÃ¸pere Pst. Prosent- Antall Pst. Antall forskjell A 3,4 indekspoeng
+186 BE 72 10 ee BS . 775 4g 455 62 + 14 CE a 8,9 548 40 205 28 = Sum 4 609 100
+732 100
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+2 Gruppe Ã er i undersÃ¸kelsen omtalt som "nÃ¸ytrale/ positive",
+gruppe B som "skeptiske" og gruppe C som "motstandere". Gruppe C har minst
+uttalt at to av de tre salgsformer bÃ¸r forbys og Ã¥t den tredje bÃ¸r begrenses.
+Gruppe Ã har mest uttalt at en av salgsformene bÃ¸r begrenses mens de andre to
+er i orden. Gruppe B utgjÃ¸r mellom gruppen som minst mener at to av formene bÃ¸r
+begrenses eller at en av dem bÃ¸r forbys, og som mest mener at to bÃ¸r forbys
+eller to begrenses og en forbys. Det vises for Ã¸vrig til kapittel 5 som
+omhandler holdningsspÃ¸rsmÃ¥lene. * B. Salgsutsatthet Forbrukerne fÃ¥r i ulik grad
+og pÃ¥ ulik mÃ¥te tilbud om Ã¥ kjÃ¸pe "utenfor fast salgssted". 4 av spÃ¸rsmÃ¥lene om
+dette er tatt med i denne indeksen. Sammen- regningen er foretatt etter
+fÃ¸lgende opplegg: DÃ¸rsalgsfrekvens Indekspoeng C-utvalg kjÃ¸pere | Pet, Pst.
+Aldri, vet ikke 0 ao AG Et par ganger Ã¥rlig Ã 53 65 MÃ¥nedlig og oftere 2 AD
+2.0. 100 pst. 100 pst. Selskapssalg: Ikke deltakelse eller tilbud om
+deltakelse, vet ikke 0 78 62 Tilbud om deltakelse 1 +40 3 Deltakelse 1 NR 29.
+Mn 100 pst. 100 pst. Telefonsalg Tilbud Et 8 10 Ikke tilbud, vet ikke 0 GR 9,0.
+G 100 pst. 100 pst. (n=1609) (n=732)
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+Dette gir en indeks med verdiene fra 0 til 4. Indeksen gir
+fÃ¸lgende fordeling av kjÃ¸per og C-utvalg: C-utvalg KjÃ¸pere Antall Pst. Antall â
+=Pst. 0 Indekspoeng 403 25 58 8 1 694 43 302 43 v P 396 25 276 38 3 % AT 7 84 2
+4 " 5 2 gE Sum 4609 100 pst. 732 101 pst. For Ã¥ forenkle indeksen er verdiene 3
+og 4 slÃ¥tt sammen i analysen. ! C. Lovkunnskap. Svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥l 112, 113, 115
+og 116 er grunnlaget for beregningen av indeksen for lovkunnskap. . Indeksen er
+bygget opp etter fÃ¸lgende mÃ¸nster: Indekspoeng Fristan er pÃ¥ 10 dager 1 Andre
+svar o Fristen lÃ¸per fra avtalan inngÃ¥s 4 Andre svar Frist>n gjelder bare nÃ¥r
+varen ikke er betalt fullt ut Ã¥ Andre svar 0 Fristen gjelder bare varer | Andre
+svar 0
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+For Ã¥ forenkle indeksen er gruppene med 3 og 4 indekspoeng slÃ¥tt
+sammen til en gruppe. Meget fÃ¥ oppnÃ¥dde 4 indekspoeng. For kjÃ¸pere og C-utvalg
+gir denne indeksen fÃ¸lgende fordeling: C-utvalg KjÃ¸pere Antall Pst. Antall Pat,
+0 indekspoeng 814 51 276 38 1 " 415 28 202 28 V 2 252 16 175 24 3/4 u SÃ be Ko
+Ve Sum 391609. 732 101 ' D. Feilkunnskap Denne indeks er basert pÃ¥ en
+sammenregning av feilaktige svar pÃ¥ fire av de fem spÃ¸rsmÃ¥l om lovkunnskap
+etter fÃ¸lgende mÃ¸nster: Indekspoeng Angrefristen er pÃ¥ 14 dager eller mer Andre
+svar 0 Fristens starttidspunkt, ved levering 4 Andre svar 0 Betalingens
+betydning, ved Ã kontant betaling 4 og uavhengig av betalings- form 1) Fristen
+omfatter, varer og tjenester Â«4 Andre svar 0
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+Fordelingen blir da: C-utvalget KjÃ¸pere Antall Pst. Antall Pet.
+"Ingen ogteller bare feilaktige r svar | 814 5 ; 276 38 Ã¥ , pÃ¥ Ye riktig svar
+451 28 202 28 To riktig2 svar 252 16 2976 24 Tre/fire riktige svar SB JR AA
+Prosentbasis 1609 101 732 101 SpÃ¸rsmÃ¥lsormuleringene under drtte punkt tar
+fÃ¸rst og fremst sikte pÃ¥ Ã¥ avdekke lovkunnskap og ikke feilkunnskap, slik at
+enkelte svarsalterna- tiver ikke bare omfatter feilkunnskap. Indeksen viser da
+Ã¸kende sannsynlighet for en feilkunnskap ved Ã¸kende antall indekspoeng.
+Indeksen er konstruert med utgangspunkt i fÃ¸lgende svar: Spm. 143 Antall svar
+Pst. : Ã . Indeks- poeng ; Har det i lÃ¸pet av siste Ã¥r hendt at De ikke har
+vÃ¦rt helt fornÃ¸yd med et slikt kjÃ¸p? Ja, ikke vÃ¦rt helt fornÃ¸yd (minst en gang)
+110 15 1 Nei, ikke hendt siste Ã¥r 559 76 0 Vet ikke NR 0 Sum SN 0 Spm.: 169
+ Vurderte De kjÃ¸pet sammen med ekt:felle nabo eller andre i lÃ¸pet av
+angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestil- ling?
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+Antall svar Pst. Indeks- poeng Ja 264 36 1 Nei 439 60 0 Husker
+ikke ev 4 0 Sum NR 1.00 Spm. 172 Om De fikk tilbudet en gang til, og igjen
+kurne velge, ville De da kjÃ¸pt varen pÃ¥ denne mÃ¥ten, kjÃ¸pt varen i butikk eller
+kanskje uts:tt eller ikke fore- ' tatt kjÃ¸pet: KjÃ¸pt igjen pÃ¥ denne mÃ¥ten 398
+54 Se KjÃ¸pe et annat sted 75 10 tsatt/ikke foretatt PA 17 SA Vet ikke SNE rÃ¥
+Sum KR 1.00 - Sammenregnet blir det da en indeks med alterna- tivene med fra 0
+til 3 poeng. KjÃ¸perne fordeler seg slik pÃ¥ denne indeksen: Antall svar Pst.
+FornÃ¸yde : 228 94 Ikke helt fornÃ¸yde 835 46 Noe misfornÃ¸yd 134 18 mene SEE vg
+732 100 pst.
+
+
+[appendix]
+== Spesielt skjema ang. angrefristloven
+
+FIXME Inn med vedlegg 2, 6 sider
+
+[appendix]
+== Forskrifter i medhold av Â§ 4 tredje ledd i lov 24. mars 1972 nr. 11 om angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p, fastsatt ved kgl. resolusjon av samme dato.
+
+=== Â§ 1
+
+Det formular som er nevnt i Â§ 4 i lov 24. mars 1972 nr. 11 om
+angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p, skal vÃ¦re innrettet
+slik som vedlegget til disse forskriftene viser, enten pÃ¥ bokmÃ¥l eller
+pÃ¥ nynorsk.
+
+Formularet skal inne inneholde annet enn teksten i vedlegget og
+lovteksten.  Teksten i vedlegget inntas pÃ¥ den ene siden av formularet
+og lovteksten pÃ¥ den annen side.
+
+Selgeren skal fylle ut navn og adresse i formularets del A nr. 2.
+Brukes et formular uten slik utfylling, er salgsavtalen ugyldig.
+
+Formularets del C nr. 1 skal fylles ut av selgeren, for sÃ¥ vidt han
+vil begrense representantens fullmakt.  Del C behÃ¸ver imidlertid ikke
+tas med i formularet nÃ¥r selger opptrer uten representant eller nÃ¥r
+representantens fullmakt ikke er begrenset.
+
+=== Â§ 2
+
+Disse forskrifter trer i kraft 1. juli 1972.
+
+[appendix]
+== Lov 24. mars 1972 nr. 11 om angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p.
+
+FIXME fyll inn avbilding av vedlegg.
+
+[appendix]
+== Nynorsk angrefristskjema
+
+[appendix]
+== BokmÃ¥l  angrefristskjema
diff --git a/rapport.adoc b/rapport.adoc
new file mode 100644
index 0000000..767ae23
--- /dev/null
+++ b/rapport.adoc
@@ -0,0 +1,323 @@
+= Virkninger av angrefristloven : Sluttrapport til oppdragsgiverne
+:author: Ole-Erik Yrvin
+:subtitle: 
+:date: August 1979
+
+= BAKGRUNN OG OPPLEGG AV UNDERSÃKELSEN
+
+include::rapport-kap01.adoc[]
+
+include::rapport-kap02.adoc[]
+
+include::rapport-kap03.adoc[]
+
+include::rapport-kap04.adoc[]
+
+include::rapport-kap06.adoc[]
+
+include::rapport-kap07.adoc[]
+
+include::rapport-kap08.adoc[]
+
+include::rapport-kap10.adoc[]
+
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+Wal. 5,0,4,8> VE pevÂ»onnr JLEGG 2 | ANGREF"ISTLOVEN" /3 kort Ya ea
+; 1050, Kol. hA, 0,4 NORSKGALDI INSTITUTTA/S: * vÃ¥ due ae t Rosa E TEL ALLEÂ» 0
+JETTE SPM. ER ALLEREDE BESVART I "BUSS-SKJEMAET" 110. Har De i lopet av siste
+Ã¥r kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, p:
+118:NÃ¥rdet gjelder kjÃ¸p ved dÃ¸ren. synes De for egen del at det finnes fordeler
+ved denne kjÃ¸psform fremfor det Ã¥ handle i en forretning? messer. spesielle
+bussturer, ved selskapssalg &.1. og beta t NEI INGEN FORDELER 15 950 en tid
+etter b stillingen? i JA NEMLIGFÃLGENDE FORDELER: JA Oo all KAN HANDLE ETTER
+STENGETID 2 92 SELGEREN KAN MYE OM VAREN 3 995 KAN SE VAREN HJEMME 4 994 1. MER
+FRED OG RO ENN I EN BUTIKK 5 55 Har De hÃ¸rt om en lov estemt angrefrist? *
+RESTEN AV FAMILIEN KAN VÃRE MED ("Angrefristloven") Ã BEST iMME 6 330 - Â«JA 1
+LANGT TIL NÃRMESTE BUTIKK 7 933 I TVIL 2 JE ANNET: OPP IL 118 3 33! hvo
+lang denne angrefristen er? VET IKKE, 9 44 IKKE NEVN SVARMUL! SHETENE.
+119. Synes De for egen del at det finnes ulemper ved dÃ¸r-salg KORTERE ENN 10
+DAG R i sammen lignetmed Ã¥ handle i forretning? 10 DAC ER 2 NEL INGEN ULEMPER 1
+94 14 DAGER 3 519 JA, NEMLIG FÃLGENDE ULEMPER: LENGER ENN 14 DAGE! 4 FORSTYRRER
+7 SIG NEL.KJI NNER IKKE T!! DET 5 SELGERIN LOVER MER ENN DE 113.
+Begynner fristen Ã¥ Ã¸pe nÃ¥r avtalen inngÃ¥s - ved KAN HOLDE 3 245 bestillir
+gen,eller nÃ¥r I & motta varen? VANSKELIG Ã SAMMENLIGNE MED NÃR AV TALEN INNGÃ ;
+Ã ANDRE VARER 4 $44 (BESTIL INGEN) 34 DYRERE ENN I FORRETNING 5 YS
+NÃR VA "EN MOTTAS 2 UOVERLAGTE IMPULSKJÃP 6 dYL VET IK) Â£ 3 VANSKELIG Ã 51
+ANNET! NEI 7394 08349 114. x= Kjenner De til ved hvilke tvper salg denne. 350,
+2 angrefri: ten EG Ã¥ 8 518 Ã¥ gjelder? FLERE S VAR MULIG. C1 1.0. GOD TID. VET
+IKKE 9 5 |, 120.
+Synes De alt i alt at dÃ¸rsalg har sin fulle berettigelse. synes De
+I FORRETNINGER 1 915 det bÃ¸r begrenses -eller synes De at slikt salg ikke burde
+forekomme? VED DÃRSALG 2 DIb HAR SIN FULLE PÃ POSTORD &E 3 97 BERETTIGELSE1 462
+He BÃR BEGRENSES PÃ . MESSER 4 318 NURDE IKKE FOREKOMME 3 ya ver Me
+I SELSKAPSS: LG/"HOWE PARTIES 5 919 121 Hvor ofte har De besÃ¸k av dÃ¸rselgere?
+PÃ BUSSTURIR MED D IMON- ALDRI STRASJONER > SALG 6 520 INNTIL ET PÃR GANGER
+ÃRLIG 2 VED ALLE KJÃP 7 521 MÃNEDLIG 3 >55 VET IKKE 8 YU UKENTLIG 4 115:
+Gjelder Ã¥ igrefnist: I bare nÃ¥: varen er betalt FLERE GANGER I UKA 5 fillt ut,
+eller bare nÃ¥r varen ikteer betalt fullt VET IKKE/LITE HJEMME 6 ut - eleri
+bi gge tilfelle? 122. HVIS BESÃK AV DÃRSELGERE. BARE NÃR BE 'ALT FULLT UT Â» Kan
+De huske hva 32% slags varer som ble tilbudt ved siste besÃ¸k av en BARE
+NÃRIK :E BETALT FULLT dÃ¸rselger? UT ag BÃKER 1 984 I BEGGE TILF :LLE 3
+STÃVSUGER 2 95$ NTVIL/VET RE SYMASKIN 3 Sb 4116 Gjelder c :nne inne frist:
+ANDRE HUSHOLDNING SM ASKINER4 553 den ogsÃ¥ abb: nemente",
+forsikei 1ger og andre tjenester? MÃBLER/TEPPER/PERSIENNER 5 958 BARE VARER 1 5
+MAT VARER 6 >59 * VARER OG T. SNESTER r TEKSTILARTIKLER. SKO 7 560 VET IKKE â
+ABONNEMENTER 8 bl 117. Hvordan ble De oppmerksom pÃ¥ angrefristen? FORSIKRINGER
+9 02 "HÃRT AV KJ NTE 1 325 ANNET 0 56 AVISER/TID! SKRIFTER 2 HUSKER IKKE/VET
+IKKE x db GJENNOM SE GER/SKJEMA FRA 350 . SELGE? 3 527 RADIO/TV 4 528
+BROSJYRER E' C- 5 924 LO VET 6 IKKE/HU 5KER IKKE 9290
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+U 1 r ' KE an Ã 123. TIL ALLE. 180.. TIL ALLE. Har De i lÃ¸pet av
+:iste Ã¥r besÃ¸kt salg: messer? "Fr De eller a0en i Deres husstand blitt
+kontaktetpr. telefon av firmaer som
+Utstillingerder me 1 viser og frembyr til salgs varer ville selge varer eller
+tjenester? beregnetpÃ¥ privat uk? JA, FONTAKTET 1 305 Ã pÃ¥ ) NEL IKKE 420 2 or
+VET IKKE/HUSKER IKKE 3 NEIL HAR IKKE 194, Har Dei
+lÃ¸pet av âsiste Ã¥r deltatt i sÃ¥kalte TELEFON * "home-parties", ellerselska
+pssalg? VET IKKE (Private sammenkomster der man bli: invitert til T3LHVIS
+KONTAK' ET, EE PE Hva :lags varer elle tjenester ble De tilbudt siste bestille
+Â« gang? varer?) bb BÃKER 1 49) JA. DELTATT [ STILL SPM. 195 1) STÃVSUGER 2
+SYMASKIN 3 Ee NET ANDRE HUSFOLDNINGSMASKINER 4 29 MÃBLER/T EPPER/PERSIENNER 5
+425 VET IKKE/HUSKER IKKE 3 MATVARER 6 Yab se HVIS DELTATT TEKSTILARTIKLER. SKO
+7 423 ; Kan De huske hvilke varer De ble tilbudt siste ABONNEMENTER 8 428
+gang De deltok? FORSIKRINGER 9 SMINKE. PARFYME, TOILETTARTIKLER 1 er ANNET Ã¥
+dan SOE Ekan | HUSKER IKKE/VET IKKE x Nl TEKSTILARTIKLER 4 JO |
+192.BenynetDe Dem av tilbudet? MATVARER 5 391 | 2 1 MSR Dr 6 > pm 32 - IKKE/VET
+IKKE 7 33% | 19:71 ALLE. 196.HVIS IKKE DELTATT. Synes De alt i alt at
+telefonsalg har sin tulle berettigelse, synes De Har De lÃ¸pet av siste Ã¥r fÃ¥tt
+tilbud om Ã¥ delta at det bÃ¸r begrenses, eller synes De at slikt salg ikke burde
+forekomme? i selska ssalg? : 3 KSeld BERETTIGELSE Ã ke) AS 1 | NEI 2 Qo|
+ FURDEIKKE FOREKOMME 3 HUSKEF 3 er ER IKKE/VET IKKE 134.Og selskapssalg? . nm
+t nes De alt I alt at det har sin fulle berettigelse, synes De at det bÃ¸r Har
+De . | lÃ¸pet av siste Ã¥r vÃ¦rt med pÃ¥ en egen ;grenses, eller synes De at
+slikt salg ikke:ket forekomme? busstur med demonstrasjon og salg av varer? ull
+KiÃ¥Ã¥ ie. BERETTIGELSE I Ã 5 sr B ENSES JA, VÃRT MED PÃ |STILLS. PR od 2 MdE
+Vine GY E; 135. De nevnte at Dei lÃ¸pet av siste Ã¥r hadde kjÃ¸pt varer ved
+dÃ¸rsalg; E NER VERT arsen rimeeptir ee pe i p. messer, pÃ¥ spesielle 2
+bussturer, vedselskapssalge.1. og gbetalt en tid etter MED PÃ KERR 129 ali Har
+De foretatt ett eller flere slike kjÃ¸p i lÃ¸pet av siste Ã¥r? HUSKE IKKE/VET IKE
+3 ETT KJÃP 1 128. HVIS VÃRT MED 51 ge Ã¥ Kan De huske hvilke varer De ble 3>
+dtsiste 4 ELLER FLERE KJÃP 3 sang De deltok? HUSKER IKKE 4 HUSHOLDNINGSMASK NER
+1 412 foretok et slikt , pÃ¥ hvilken mÃ¥te bje kjÃ¸pet TEKSTILARTIKLER2 41 En este
+mene SFARFYME. SMINKE, TCILETARTIKLER 3 414 or Dere. F'ELSEMADRAS 4 415 Ke DeRE
+10 5 Er Hlb KJÃP PI. MESSE Ã 2.515 Ge Ã¥ Hi 6 413 KJÃP VIID SELSKAPSSALG 3 514
+PÃ BUSSTURMED DEMONSTRASJONER I USKER IKKE/ VET IKKE 7 418 ler dra ba) Ã¥ SIS
+1:9. HVIS IKK: VÃRT MED. ARKEN MÃTE 5 Far De 1 Slh lÃ¸pet av siste
+Ã¥rfÃ¥ttti budomÃ¥ delta VET IKE 6 51 FÃ¥ busstur med demons rasjon o; salg? Ã n 99
+| i DEI 2 FUSKERIKKE/ VET IK! E 3
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+Ã¥ 137.Kan De huse hva De kjÃ¸pte siste gang? 146. Kan De huske hva
+De kjÃ¸pte? 540 SÃKER 1 $1g BÃKER 1 STÃVSUGER 2 SI9 STÃVSUGER 2 54 SYMASKIN 3
+520 SYMASKIN 3 572 ANDRE 4USHO DNINGSMASKINER 4 521 ANDRE HUSHOLDNINGSMASKINER
+4 545 MÃBLER/TEPPF /PERSIENNER 5 $22 MÃBLER /TEPPER/PERSIENNER 5 544 MATVARER 6
+$25 MATVARER 6 SYS TEKSTILARTIK ER.SKO 7 Spy TEKSTI'.ARTIKLER, SKO 7 $46
+ABONNEMENT % 8 $25 ABONNIMENTER 8 549 FORSEKRINGER 9 SÃ¥b FORSIKHINGER 9 648
+ANNET o $27 ANNET o $49 : HUSKER IKKE/ ET IKKE x S$28 HUSKER IKKE/VET IKKE x
+S50 138. Husker D hvor stor kjÃ¸pesummen var? 147. Hisker De hvor stor
+kjÃ¸pesummen var? MINDREENN K :. 200 MINDREENN K2.200 1 ÃR. 200-500 2 629 KR.
+200-500 2 KR. 5801-1000 3 KR. 501-1000 3 SS! MER ENN KR: 1 :00 4 MER ENN KR.
+1000 4 HUSKEF IKKE 5 VET IKKE 5 139. SYNES De det var lettere Ã¥ oestille varen
+nÃ¥r De 748. TIL ALLE" IKKE HELT FORNÃYDE" UANSETT SVARALTERNATIV - hadde eller
+d>etÃ¸d fristen lite fra eller til? angrefris FÃ SPM. 144. LETTERE Ã BES "ILLE 1
+530 Hvorfor var De ikke fornÃ¸yd med kjÃ¸pet? BETYDDE LITE 'RA ELLE? TIL VED
+NÃRMERE ETTERTANKE FUNNET VAREN FOR DYR 1 552 VET IKKE VAREN HOLDT IKKE HVA
+DEN LOVET 2 655 140. Fikk De v ren leveret med en gan;. eller ble den KUNNE
+<JÃPT BEDRE/BILLIGERE ANNET STED 3 559 'evert senere? HADDE !KKE BRUK FOR VAREN
+45855 MED EN GANG [ HoPP TIL SPM. 142 1] 591 VAREN VAR BEHEFTET MED FEIL 5 SSb
+SENERE 2 ANNET VET IKKE MioppaIL sm. 122 31 Ã¥ 6 SS7 141.HVIS LEV ST SENERE.
+VET IKKE 7 Ã¥ Ssg Hvor lenge ette bestillingen ble varen I :vert? 149. Kontaktet
+De selger for Ã¥ fÃ¥ omgjort kjÃ¸pet? I LÃPET AV NC N FÃ DAGER. EI UKE ETTER
+â 1 538 155Forensaer 1 om 7-10 D/GER 559 ET *ER 2 533 Ine 2 MER ENN 10 DA 5ER
+ETT R 3 $34 | pk VAREN BYTTET ELLER REPARIRTT3 â HOPP TIL VET IKKE 4 S3$ |
+ VET IKKE 4 SPM. 157 | SNE 7 150. HVIS NEI. rdp sr - Ã¥ Ã¥ eenene S5b |Hva var
+grunnen til at De ikke prÃ¸vde Ã¥ fÃ¥ omgjortsalget? KJENTE IKKE TIL ANGREFRISTEN
+1 560 Ã¥ INNEN UKE E1 TER BESTILLINGEN 1 en pe 7 10 DAGER ET' ER BESTILLINGEN 2
+INNSE SD s S0Q MER EN. I 10 DA: GER ETTER BESTILLING iN 3 HE NE IR 4 BETALER
+PÃ DE! FREMDELES 4 565 Vere: Ã¥ UBEHAGELIG /FLAUT 5 Sky 143. Har Dei
+l pet av siste Ã¥r hendt Ã¥ De ikke har vÃ¦rt â|OMBESTEMTE MEG FOR SENT 6 SbS
+heltfonÃ¸yd me: etslikt kjÃ¸p? 537 ON ve ST ER SEL JA. IKKE VÃRT HELT FORNÃYD
+(MINST EN ; VET IKKE 8 Sb SN - NEI IKK? HEND SISTE ÃR [HOMPTIL | [ Hore Til
+sem. 157 ] 151. HVIS JA, SVAR 1 PÃ SPM. 149 VET IKIE spM. 157 3 E Husker De
+hvor lang tid etter bestillingen De kontaktet selgeren? 144. HVIS JA-Ti KE HELT
+FORNÃYD. JA, 10 DAGER ELLER KORTERE 1 ES Var
+den:siste g ng De foretok et slikt kjÃ¸p, eller var det â|JA, MER ENN 10 DAGER
+SENERE 2 568 didligere? NEI, HUSKER IKKE Ã¥ SISTE K/ÃP [HOPP TIL SPM. 148 1 152.
+Fikk De omgjort kjÃ¸pet? Ã TIDLIGERE KJÃP 2 JA 1 & VET IKKE HOPP TILSPM. 69 198
+3] NEI SELGER AVSLO HOPP TIL SPM. 2 156b HVIS TIDLIGERE KJÃP. 50 145 PÃ¥ 1vilken
+nÃ¥te ble kjÃ¸pet foretatt? 153. PÃ¥ hvilken mÃ¥te ble avbestillingen foretatt
+- i brev, i telegram, RJÃPVE) DÃRE : 1 pr. telefon eller ved
+Ã¥ oppsÃ¸ke selgeren? KJÃP PÃ MESSE 2 BREV 1 53% KJÃP VE ) SELSI APSSALG 3
+ITELEGRAM 2. SU KJÃP PÃ SPESIE! . BUSSTUR MED DEM( NSTRA- TELEFON s 32 ?
+SJONER OG SAL( 4 [OPPSÃKTE SELGEREN 1895 ANNEN * YPE.K) op VET IKKE 5 sY VET
+IKKE â
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+4 -4- 14. SÃ¸rgat De selv for Ã¥ sende tilbake varen
+162. Siste gang De kjÃ¸pte zedegjorde da 170. Synes De varens egenskaper fullt
+ut svarte til det el.er tok selgeren selgeren hadde lovet, eller seg av dette?
+selger pÃ¥ egenhÃ¥nd for innholdet i SINDTE 7 ILBAKE SELV 1 var det lovet noe mer
+enn det varen kunne 575 skjemaet? 6 2 l stÃ¥ for? SI UGER ORDNET DETTE 9 JA Ã¥
+629 VAREN SVARTE TIL DET VIT 3 NEI | HOPP TIL SPM. 164 2 LE 1 LOVEDE Hver1
+betalte tilbakesendingen? HUSKER IKKE 3. vo BE ALTE SELV 1 SG DET VAR LOVET MER
+ENN " HVIS JA". 2 $8 GER BETALTE 2 VAREN KUNNE STÃ FOR 163. La
+selgeren vekt pÃ¥ Ã¥ forklare VEKKE >. 3 VERRE nd 171. Hadde De Ã I!
+angrefisten, nevnte han den. eller 5. Fikk De tilbake hele det innbetalte
+belÃ¸p, pÃ¥ forhÃ¥nd planer om Ã¥ ble den ikke nevnt i det hele tatt? & er bare
+endel av der? â kjÃ¸pe denne varen, eller hadde De ingen JA, LA VEKT PÃ 1 H
+LE BELÃPET q 622 bestemte planer om det? SÃ JA, NEVNTE DEN 2. E DEL AV BELÃPET
+2 HADDE PLANER 050 L NEVNTE IKKE NOE OM XT IKKE 3 IKKE PLANLAGT 2 Â« ANGREFRIST
+EN 3 VET IKKE 3 15 b. HVIS NEI- SELGER AVSLO.SPM. 152. HUSKER IKKE/TVIL 4 T
+172. Om var selgers begrunnelse for avslaget -dersom De fikk tilbudet en gang
+til, , 164. TIL ALLE. I â husker det? og gjen kunne velge. ville De da kjÃ¸pt
+Kan De huske om salgsgjenstanden varen Ã¥ IGREFRISTEN VAR UTLÃPET 4 pÃ¥ denne
+mÃ¥ten. kjÃ¸pt varen i ble fremvist/demonstrert eller om De I ÃPEREN VAR B JNDET
+AV bit butikk eller kanskje utsatt eller ikke fikk se brosjyre over varen?
+foretatt - F STILLINGEN/A VTALEN 5 pi2 kjÃ¸pet? HELE VAREN BLE FREM VIST 1 * v I
+JÃPEREN TOK FEIL I SIN KLAGE/ KJÃPE IGJEN PÃ DENNE DELER AV VAREN BLE FREM- | >
+col JRDERING AV /AREN 6 615 VIST Ã© MÃTEN 1 2 NDRE BEGRUNN ELSER 7 6lf
+KJÃPE ET ANNET STED 2 BROSJYRE 3 ETIKKE 8 UTSATT/ IKKE FORETATT 3 DE 61$S NEL.
+INGEN AV HOPP ST TE ADE VET IKKE 4 DELENE TL 4 "ikk De & skjemi med
+opplysninger om angre- 173. Ogtilsiutt: Hvor ville Dehenvedt.â HUSKER IKKE â 
+[SPM.166 5 fr Dem sten overlevert ved be:tillingen siste om det gang oppsto
+problemer i forholdet De kjÃ¸pteâ 165. "HVIS FREMVIST". til selgeren og dennes
+firma, dersom dere bl JA b Synes De at De fikk anledning til Ã¥ ikke kom til
+enighet? NEI LECep TIL SPM. 59 2 undersÃ¸ke varen tilstrekkelig? Ã¥
+FORBRUKERRÃDET 1 652 HUSKER 3 I Ã¥ | JA KONTORET FOR FRI RETTS- 6 2 NE 7 NEI 2
+HJELP 2655 158. Fikk De lest skjemaet fÃ¸r an; tefristen HUSKER IKKE 3 VENNER.
+BEKJENTE, FAMILIE3 603 utlÃ¸p? o 166. TIL .ALLE. ANDRE 4 655 *RISTEN ER 10 D 
+(GER. 6iF 62: Siste gang L & kjÃ¸pte, sammenlignet VETIKKE 5 b3b JA, GRUNDIG De
+da varen pris og egenskaper m: IA, FLYKTIG tilsvarende | rodukter annet sted?
+25 NEL, LESTE IKKE rRoNK JA d HUSKER IKKE NEI [HOPI TIL SPM. 169 2
+159. TIL ALLE. HUSKER IKE E 3 Dersom D: har list skjemiet, ente ved siste kjÃ¸p
+" 167. HVIS JA". eller tidligere, kan De uske om De synes det Synes De pr sen
+som De betalte var var uklart pÃ¥ no: punkt? hÃ¸y, midde s eller lav i forhold?
+JA UKLART 1big [ HÃY L NEL IKKE UKLA T b ab HOPI MIDDELS 2 HAR IKKLEST KJEMAIT
+TIL LAV 3 HAR IKK: FÃTT SPM VET IKKE 4 SKJEMAET 161 168. Foretok De denne
+sammenligningen! VET IKK!:/HUSK IR IKKE fÃ¸r angrefristen utlÃ¸p, d.v.s. 10 dager
+160. HVIS "JA-U KLART" etter bestilling, eller senere? Hva var i tilfelle
+uklart? JA, FÃR UTLÃP AV FRISTEN Ã PROBE. NEL, ETTER UTLÃP AV x 619 bli FRISTEN
+, Ã 5 VET IKKE 169. T L ALLE. Vurderte De kjÃ¸pet sammen med ekte-
+161. TIL ALLE, felle,n bo eller andre i lÃ¸pet av angre-
+DaDe un lerskre* avtalen (kontrakt :n), sÃ¥ De etter fristen 'ned tanke
+pÃ¥ eventuell. av- at skjemaet var ! Istrekke ig utfyllt og at datoen
+bestilling? 28 = var riktig? JA 1 bÃ¥0 IA. SÃ E "TER q NEI za NIEL SÃ IKKE EI
+FER DS HUSKE? IKKE 3 FUSKER D:KE/VI I IKKE 3 X | I
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+261. Er De: Gif: 4Y3g I nor Ug fr 2 (eller | ar husr Tir ligere
+lorens a! gift, separert, fra funksjoner) 44, 3 kilt,enke,enkemann 3 Ikke
+husmor 4 ââe ms mi De har tatt avsluttende 280 Innenfor hvilke av ek: amen fra?
+disse grupper er Deres alder? Fo:keskole, framhaldsskole. 5 > 17 Ã: 1
+realskole, middels skole, 18 - 19 Ã¥r 2 9-irig skole Y59 4 n- ub 4 Gy nnas,
+handelsgymnas, as - 29 Ã¥r 14 4 Ã¸konomisk gymnas 30 - 34 Ã¥r 5 -| V| 35 - 30 Ã¥r 6
+40 - 44 Ã¥r 7 45 - 49 Ã¥r 8 sla ;s skoler, ogsÃ¥ korres- 50 - 54 Ã¥r 9
+po: danseskole medregnet? 55 - 59 Ã¥r 0 7: eller mindre 60 - 64 Ã¥r x 8 - 10 Ã¥r
+440 ss Ã¥rog mer 11 - 14 Ã¥r Meer ME lova. l5 Ã¥reller mer 262? Antall personer
+i husstanden fat, alle vokse og alle barn m dregnet? 1 serson 1 2 versoner uYl
+2 8 sersoner 3 4 4 dersoner 5 BondegÃ¥r eller hus tillÃ¸rend> bondegÃ¥rd 6
+En::bolig uY2 7 Tomannsholig 8 Tremann -, firemannsbolig, rekkehus 9 Blokk,
+leiegÃ¥rd 0 Hybel x eller leier De den? Eier 495 ly Leier a Ã¦
+283I hvilke av fÃ¸lgende grupper er det et eller flere husstands- medlemmer:
+LES OPP: Nei Ja Husfar Ã¥ 1 Hasmor b 2 Bern 0- 2Ã¥rc 3 Barn 3 - 6 Ã¥r d 4 Barn
+7-12 Ã¥r e 5 Ba a 13 - 15 Ã¥r f 6 Ba 116-19Ã¥r YEo g q Ar re voksne h 8
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+b 2642p-husstanc >ns nÃ¥vÃ¦rende b ved- 52 268a Hva 272b er Der:s
+yrke og nÃ¦ring? forsÃ¸r; *r student / 32. KOMMUNES Ã¥ sedis ersrrsesrerer arten
+Ja â [HOPP 9 2886. Hva var Deres yrke og nÃ¦ring? SKRIV KOMMUNENS NAVN 8 Ne. Ã
+Landbrukskommune YRKE: Ã¥ oovnenenrannenennnnenavenrnene 264D; ar husstandens
+pÃ¥vÃ¦rende 10ved- Mindre sentral landbruks- SKRIV NÃYAKTIG YRKE PÃ STREKEN og
+forsÃ¸r; 21: LES OPP SVARENE: 453 industrikommune 2 OG AVMERK NEDENFOR a)
+im 'ekt fra nÃ¥vÃ¦rende Sentral landbruks- og industrikommune 3 PÃ¥ Arbeider at eg
+t yrke Hol Fiskerikommune 4 2 4 6 1 b) try Â«d/pensjo1 fra FunksjonÃ¦r : tiligere
+Fiskeri- og industrikommune 5 eget yrke Selvstendig 3 Mindre sentral
+industrikommune 6 NÃRING: Â»ouronevennrnvnrvnnnunneneer Sentral industrikommune
+T su  forsargersyr e SKRIV NÃYAKTIG NÃRING PÃ STREKEN Bymessig kornmune 8 BARE
+TT SVAF, NEMLIG D. OG AVMERK NEDENFCR Annen kommune. 2 VIKT: GSTE
+INN TEKTSKILDE. Jordbruk, 278214 265a :kogbruk âFYLKE: Ã¥ p va er
+hov :dforsÃ¸rgerens yrke og Fiske, fangst Oslo YS 1 Rogaland 4LL, I 65b pÃ¥
+Industri, hÃ¥ndverk det Ãstfoid 2 + Hordaland 2 Forretning -, bank-, forsikring
+Akersnus 3 i Bergen 3 SPE 2656 4 var tidigere forsÃ¸rgers yrke og Hotell-,
+restaurant, turistnÃ¦ring Hedmark 4 , Sogn og Fjordane 4 n ring? Luft-, sjÃ¸-
+landtransport, post, telegr. tlf. Oppland 5 | MÃ¸re og Romsdal 5 Buskerud 6 !
+ SÃ¸r-TrÃ¸ndelag 6 Vestfold v ! Nord-TrÃ¸ndelag 7 Telemark 8 * NordlanÃ© y! ing,
+immateriell Hovaannnr Off, admir istrasjon, YRKE: kommune /stat - eee
+Undervisn:ng, forskning SKRIV NÃYAKTIG YRKE PÃ STREKEN Tjenestey: 8 OG AV MERK
+NEDENFOR 269 I hvill en av fÃ¸lgendegrupper er Aust-Agder 9 Troms 9 Arbeider Ã
+Deres ege : personlige Ã¥rsinntekt: LES OPP: Vest-Agder 0 Finnmark 0 FunksjonÃ¦r
+SY 2 Under kr. 15.000 pr. Ã¥r V5a Selvstendig 3 kr. 15.000-19.999 pr. Ã¥r Oslo,
+Bergen, Trondheim E kr. 20.000-29.999 pr. Ã¥r Anne: by 2 G 1 t + NÃYAKT'G NÃRING
+PÃ STREKEN kr. 30.000-39.999 pr. Ã¥r Tettb /gd strÃ¸k 3 OG AV MERK NEDENFOR kr.
+40.000-49.999 pr. Ã¥r Spred: bebyggelse te enn 200 Ã¥ Jordbri i, skogbruk kr. 50:
+000-59: 999 pr. Ã¥r Fiske, PETE 'angst kr. 60.000-69.999 pr. Ã¥r 9.ISASLNH
+Hed-4b9-4F0-47! 4YS5 Handelsdistrikt nr.: Â«ee. Industr hÃ¥ndverk kr.
+70.000-79.999 pr. Ã¥r , Forreti :ng-, bank-, forsikring kr. 80.000 og mer Hotell
+, restaurant-, turistnÃ¦ring sr 42 Luft-, Ã¸-,landtransport, post, telegr. tlf.
+Dato for intervjuet: ..... Intervjuer: Tjenes eyting, immateriell HovQaEIDAÂ»
+Off.adninistrasjon kommune/stat Undery 'sning/forskning Fl 266 1 iwilken av
+fÃ¸lgende grupper er hus- stande:s samlede Ã¥rsinntekt: LES OPP: H5b NAVN NR.
+Under kr. 15.00) pr. Ã¥r 1 Intervjuedes kr. 15.000 19.999 pr. Ã¥r 2 POStsted:
+aornavavarnavneanensnnsnreneer kr. 20.000-29.999 pr. Ã¥r 3 Ã¥r. 20.000-39.999 pr
+Ã¥r 4 Navn: vevaeerenravanennnannsnnssiapeer 0.000-49.999 pr. Ã¥r 5 . 50.000
+59.999 pr. Ã¥r 6 Adresse: .nennnuvrnrvenenrararnnererer 80.000-69.999 Ã¥ . pr. Ã¥r
+70.000-79.999 pr. Ã¥r 8 kr. 80.000 og mer 2 267a E De husstandens hov: sÃr| Ja 9
+3 b 1 gen inntekt bortsett fra stidielÃ¥n? Ja 959 0 nei (Hopp 1 26944 pr Ã¥ det
+trygd/pensjon? 20 NÃ¥vÃ¦rende yrke Trygd pensjon
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+VEDLEGG 4 Forskrifter i medhold av $ 4 tredje ledd i lov 24. mars
+1972 nr.11 om angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p, fastsatt ved
+kgl. resolusjon av samme dato. Selgeren skal fylle ut navn G Si og adresse
+i formula- Det formular som er nevnt i $ 4 i lov 24. mars rets del A nr. 2.
+Brukes et formular uten slik ut- 1972 n*. 11 om angrefrist ved visse former for
+fylling, er salgsavtalen ugyldig. forbrukerkjÃ¸p, skal vÃ¦re innrettet slik som
+ved- Formularets del C nr. 1 skal fylles ut av selgeren, legget il disse
+forskrifter viser, enten pÃ¥ bokmÃ¥l for sÃ¥ vidt han vil begrense representantens
+full- eller pÃ¥ nynorsk. makt. Del C behÃ¸ver imidlertid ikke tas med i for-
+mularet nÃ¥r selgeren opptrer uten representant eller Formularet skal ikke
+inneholde annet en teksten nÃ¥r representantens fullmakt ikke er begrenset.
+i vedlegget og lovteksten. Teksten i vedlegget inn- tas pÃ¥ den ene side av
+formularet og lovteksten pÃ¥ $2 den Disse forskrifter trer i kraft 1 annen side.
+juli 1972.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+VEDLEGG 3 Justisdeparten entet G-5 Lovavdelingen Lov 24. mars 1972
+nr. 11 om angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p. 81 ikke har fullmakt
+eller bare begrenset fullmakt til Denne lav gjelder nÃ¥r kjÃ¸peren inngÃ¥r avtale
+ell r Ã¥ inngÃ¥ avtale, skal formularet ogsÃ¥ inneholde opp- inngir kjÃ¸yetilbud
+(ordre) om forbrukerkjÃ¸p i nÃ¦r- lysninger om dette. Det samme gjelder dersom
+vÃ¦r av scIgeren eller hans representant pÃ¥ annet representanten ikke har
+fullmakt til Ã¥ gi muntlig sted enn et fast utsalgssted for selgeren eller
+repre- tilsagn enten i tillegg til den skriftlige ordre eller sentanten. avtale
+eller som avviker fra denne. Inneholder ikke Med forbrukerkjÃ¸p menes i denne
+lov kjÃ¸p fra en formularet opplysninger som nevnt i dette ledd, kan yrkesselger
+i denne egenskap av ting som etter for- selgeren ikke gjÃ¸re gjeldende
+fullmaktmangelen holdene framtrer hovedsakelig til personlig bruk dersom
+kjÃ¸peren med rimelighet kunne gÃ¥ ut fra at for kjÃ¸peren, hans husstand eller
+omgangskrets avtalen eller tilsagnet var bindende for selgeren. eller til deres
+personlige formÃ¥l ellers. Kongen kan gi nÃ¦rmere regler om innholdet og
+utformingen av det formular som er nevnt i denne $2 paragraf.â) KjÃ¸peren kan
+fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren om dette innen utlÃ¸pet
+av den $5. 10. dag som fÃ¸lger etter den dag kjÃ¸peren i mgikk Dersom kjÃ¸peren
+fragÃ¥r avtalen etter $ 2, plikter avtalen eller innga ordren (angrefrist).
+Ender selgeren Ã¥ gi tilbake hva han har mottatt av veder- fristen pÃ¥ en sÃ¸ndag,
+lÃ¸rdag, helgedag eller den 1. laget innen rimelig tid etter at kjÃ¸peren har
+stilt eller 17. mai, lÃ¸per den fÃ¸rst ut den nÃ¦rmeste virke- kjÃ¸psgjenstanden
+til disposisjon for selgeren til av- dag som fÃ¸lger etter. NÃ¥r meddelelsen
+innleveres henting. Kan kjÃ¸peren ikke tilbakelevere tingen i til posten eller
+til telegrafstasjon, skal den regnes vesentlig samme stand og mengde som han
+har som meddelt selgeren. mottatt den, kan han bare fragÃ¥ avtalen dersom
+tingens undergang eller forringelse ikke skyldes $3. mangel pÃ¥ tilbÃ¸rlig omsorg
+fra hans side. KjÃ¸peren Avtalen kan ikke fragÃ¥s i medhold kan nekte Ã¥ utlevere
+av $ 2 etter at kjÃ¸psgjenstanden om han ikke kjÃ¸peren aten forbehold har betalt
+kjÃ¸pesvmmen samtidig fÃ¥r tilbake sin egen ytelse. Dersom selge- helt ut, med
+mindre denne helt eller delvis >r av- ren ikke henter tingen innen 3 mÃ¥neder
+fra den dag sjort ved bruk av veksel eller kredittkort ellxr ved kjÃ¸peren
+inngikk avtale eller inga ordren, tilfaller hjelp den av lin fra selgeren eller
+lÃ¥n som selger:n har kjÃ¸peren vederlagsfritt. formidlet. - $ 6. Loven kan ikke
+fravikes ved avtale til skade for $4 kjÃ¸peren. KjÃ¸peren skal samtidig med at
+han inngÃ¥r av- talen eller inngir ordren, fÃ¥ overlatt et formular 87. som
+tydelig opplyser om kjÃ¸perens rett etter denne Loven trer i kraft fra den tid
+Kongen bestem- lov. Dette mÃ¥ iakttas for at kjÃ¸peren skal bli mer.) bundet av
+avtalen fÃ¸r den eventuelt er oppfylt i samsvar med $ 3. 1) Gitt ved kgl. res.
+24. mars 1972. Dersom selgeren opptrer ved en representant som 2) Fra
+1. juli 1972 iflg. kgl. res .24. mars 1972. VS O.F.a.
+
+FIXME Fiks angrefristskjema nynorsk side 170
+
+FIXME Fiks angrefristskjema bokmÃ¥l side 171
diff --git a/test.adoc b/test.adoc
new file mode 100644
index 0000000..01e3b90
--- /dev/null
+++ b/test.adoc
@@ -0,0 +1,39 @@
+= Virkninger av angrefristloven: Sluttrapport til oppdragsgiverne
+:lang: nb
+:author: Ole-Erik Yrvin
+:revdate: 1979-08
+:revremark: FÃ¸rste utgave innlevert som oppgave ved Universitetet i Oslo.
+:revdate: 2023-10-09
+:revremark: Republisert som mer universelt utformet PDF med nytt sideutlegg.
+
+include::rapport-forord.adoc[]
+
+= Bakgrunn og opplegg av undersÃ¸kelsen
+
+include::rapport-kap01.adoc[]
+
+include::rapport-kap02.adoc[]
+
+include::rapport-kap03.adoc[]
+
+include::rapport-kap04.adoc[]
+
+= Direktesalg: Omfang, holdninger og erfaringer
+
+include::rapport-kap05.adoc[]
+
+include::rapport-kap06.adoc[]
+
+= Virkninger av loven
+
+include::rapport-kap07.adoc[]
+
+include::rapport-kap08.adoc[]
+
+= Konklusjon
+
+include::rapport-kap09.adoc[]
+
+include::rapport-kap10.adoc[]
+
+include::rapport-vedlegg.adoc[]
-- 
2.51.0

