X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/dbd0205b620bc70cce41843b2c8dfe83710df951..b928bee89993d62d2a1758c8af320161c27ddccb:/rapport-kap06.adoc?ds=sidebyside

diff --git a/rapport-kap06.adoc b/rapport-kap06.adoc
index 738871e..ac4682c 100644
--- a/rapport-kap06.adoc
+++ b/rapport-kap06.adoc
@@ -148,7 +148,7 @@ kjÃ¸perens egen vurdering av kjÃ¸pet pÃ¥ intervjutidspunktet:
 
 I Marketing Links 1977-undersÃ¸kelsefootnote:[UndersÃ¸kelsen er
 foretatt for Direktesalgsforbundet av Marketing Link a.s og
-dokumentert i tre rapporter: (1) Rapport/direktesalq - dÃ¸rsalg
+dokumentert i tre rapporter: (1) Rapport/direktesalg - dÃ¸rsalg
 ForbrukerundersÃ¸kelse september 1977, Oslo, 27. oktober 1977 29
 side. (2) Analyserapport. for forbrukerundersÃ¸kelse direkte
 salg/dÃ¸rsalg, Oslo, 8. november 1975 6 side.  (3)
@@ -232,7 +232,7 @@ Tabell 6.6 gir en oversikt over kjÃ¸psmisnÃ¸ye etter varens pris.
 
 MisnÃ¸yen er stÃ¸rst for varer i prisgruppen fra 200 til 1 000 kroner,
 og synker igjen for kjÃ¸pesummer over 1 000 kroner.
-
+ 
 KjÃ¸psmisnÃ¸yen er noe over gjennomsnittet i aldersgruppen 20 til 39 ar,
 og da lavere for aldersgruppene fÃ¸r og etter denne perioden. Det er en
 svak tendens til at kvinner er mer misfornÃ¸yde enn menn (+4%).
@@ -257,14 +257,15 @@ resterende 18 foreligger det ikke spesifikke opplysninger om grunnen
 til misnÃ¸ye.
 
 I kapittel 9 er det gitt en samlet fremstilling av kjÃ¸psmisnÃ¸ye,
-lovkunnskap.og betydningen av lovbestemmelsene. 254 Bruk av datasom
-skal viss grad av tilfredshet hos kjÃ¸perne krever en nÃ¦rmere faglig
-drÃ¸fting. Svarer de muntlige rapporten til kjÃ¸pernes faktiske
-opplevelser, eller med andre ord, er dataene valide? Om vi godtar at
-de verbale utsagn avspeiler personenes tilfredshet eller utilfredshet,
-kan det fortsatt vÃ¦re problemer med Ã¥ tolke eller vurdere slike
-data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen Â«Skal formÃ¥let
-for forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds
+lovkunnskap og betydningen av lovbestemmelsene.
+
+Bruk av data som skal vise grad av tilfredshet hos kjÃ¸perne krever en
+nÃ¦rmere faglig drÃ¸fting. Svarer de muntlige rapporten til kjÃ¸pernes
+faktiske opplevelser, eller med andre ord, er dataene valide? Om vi
+godtar at de verbale utsagn avspeiler personenes tilfredshet eller
+utilfredshet, kan det fortsatt vÃ¦re problemer med Ã¥ tolke eller
+vurdere slike data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen
+Â«Skal formÃ¥let for forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds
 forbruger?Â»footnote:[ÃHLANDER, Folke. Â«Skal mÃ¥let for
 forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfredsforbrugerÂ» i Rask-Jensen og
 Ãhlander. Â«Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikkÂ».  Abertslund
@@ -480,9 +481,9 @@ slike kjÃ¸p blir ikke bekreftet i materialet.
 ==== KjÃ¸p og salgsutsatthet (MÃ¥l 15)
 
 NÃ¥ kan det vÃ¦re at Â«der ofte er tale om meget dygtige sÃ¦lgere, som
-udnytter uerfarne forbrugereÂ», for Ã¥ sitere fra medlemsiorslaget fra
+udnytter uerfarne forbrugereÂ», for Ã¥ sitere fra medlemsforslaget fra
 Nordisk RÃ¥d. UndersÃ¸kelsen begrenser seg til Ã¥ gi grunnlag for Ã¥
-vurdere om Ã¸kt salasutsatthet gir flere kjÃ¸p. Sammenhengen mellom
+vurdere om Ã¸kt salgsutsatthet gir flere kjÃ¸p. Sammenhengen mellom
 disse to variablene er gitt i tabell 6.10.
 
 .Salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p
@@ -506,7 +507,7 @@ bekreftes i dette materialet.
 
 Holdningen til salgsformene kan pÃ¥virkes av tidligere kjÃ¸pserfaringer.
 Hvis man har dÃ¥rlige erfaringer, vil dette kanskje kunne fÃ¸re til at
-skeptisen Ã¸ker.
+skepsisen Ã¸ker.
 
 .Holdning og kjÃ¸psmisnÃ¸ye
 |===
@@ -609,9 +610,9 @@ overvinner ogsÃ¥ den kjÃ¸pemotstand som mÃ¥tte ligge i en skeptisk
 holdning til omsetningsformen. At det kan vÃ¦re vanskelig Ã¥ stÃ¥ imot
 tilbudene fremgÃ¥r ogsÃ¥ av svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om ulemper ved dÃ¸rsalg
 i tabell 5.8. Over 40% i A-utvalget avga svar i gruppene
-Â«uoverlagte impulskjÃ¸pÂ» og Â«vanskelia Ã¥ si neiÂ».
+Â«uoverlagte impulskjÃ¸pÂ» og Â«vanskelig Ã¥ si neiÂ».
 
-En annen mulighet er selvfÃ¸lgelia at de holdninger folk har gitt
+En annen mulighet er selvfÃ¸lgelig at de holdninger folk har gitt
 uttrykk for ikke sitter sÃ¥ dypt, det kan mer vÃ¦re en Â«meningÂ» folk har
 enn en Â«holdningÂ». Derfor gir den seg heller ikke atferdsmessig
 uttrykk i en kjÃ¸pssituasjon. Tabell 5.6 viser imidlertid at
