X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/cca033ae9ae5984381b1d6df9a509ce9da21a2aa..5e220b1e80802a9da42857e48ba83409f837b5cf:/rapport-kap10.adoc

diff --git a/rapport-kap10.adoc b/rapport-kap10.adoc
index b1e148d..33e15d7 100644
--- a/rapport-kap10.adoc
+++ b/rapport-kap10.adoc
@@ -25,9 +25,10 @@ Kapitlet er delt i fem avsnitt:
 Etter mandatet fra Justisdepartementet skulle lovutvalget Â«undersÃ¸ke
 behovet for Ã¥ overveie innholdet i en beskyttelsesregel som gir
 kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra visse avtaler innen en kortere
-fristÂ».1){footnote} Utvalget vurderte ogsÃ¥ om et effektivt vern for
-kjÃ¸peren bare kunne oppnÃ¥s ved et forbud mot dÃ¸rsalg eller om et
-forbud var mer hensiktsmessig enn en angrefristregel. 2){footnote}
+fristÂ»footnote:[Lovutvalgets innstilling side 6].  Utvalget vurderte
+ogsÃ¥ om et effektivt vern for kjÃ¸peren bare kunne oppnÃ¥s ved et forbud
+mot dÃ¸rsalg eller om et forbud var mer hensiktsmessig enn en
+angrefristregel.footnote:[Lovutvalgets innstilling side 18]
 
 Justisdepartementet kontaktet Handelsdepartementet om muligheten til Ã¥
 innfÃ¸re nÃ¦ringsrettslige restriksjoner overfor slike salg som
@@ -38,24 +39,28 @@ og behovet for slik handel og
 [quote]
 om det i lys av den senere tids utvikling blant annet pÃ¥ bakgrunn av
 den nevnte innstilling - var grunn til Ã¥ overveie en begrensning om
-adgangen til borttinging og oppfÃ¸rsel.3){footnote}
+adgangen til borttinging og oppfÃ¸rsel.footnote:[Ot.prp. nr. 14
+(1971-72) side 8]
 
 Handelsdepartementet konkluderte med Â«at det ikke lar seg gjÃ¸re Ã¥
 finne noe alternativ til den foreslÃ¥tte fragÃ¥elsesadgang i en
 begrensning av dÃ¸rsalget gjennom nÃ¦ringslovgivningen (handelsloven).
 SpÃ¸rsmÃ¥let om lovbestemmelser om en Â«angrefristÂ» synes i det hele Ã¥
 mÃ¥tte sees isolert fra mulige endringer i den nevnte
-lovgivning.Â»4){footnote} Stortingets administrasjonskomite sluttet seg
-i det vesentlige til Handelsdepartementets uttalelse om spÃ¸rsmÃ¥let som
-konkluderer med at man neppe kan forby dÃ¸rsalg.5){footnote}
+lovgivning.Â»footnote:[Innst. 0.X. (1971-1972) side 2] Stortingets
+administrasjonskomite sluttet seg i det vesentlige til
+Handelsdepartementets uttalelse om spÃ¸rsmÃ¥let som konkluderer med at
+man neppe kan forby dÃ¸rsalg.footnote:handelslov[Forslag til ny
+handelslov. Vedlegg til Brev fra: Handelsdepartementet 8. juni
+1979. 212 sider]
 
 Fra Handelsdepartementet foreligger nÃ¥ et utkast til ny
-handelslov.6){footnote} Hovedendringene i forhold til nÃ¥vÃ¦rende
-handelslov er at ordningen med handelsbrev som vilkar for Ã¥ drive
-handel foreslÃ¥s slÃ¸yfet. Videre forslÃ¥s at adgangen til Ã¥ drive handel
-utenom fast utsalgssted (omfÃ¸rselshandel og bor tinging) innskrenkes
-og som hovedregel gjÃ¸res avhengig av kommunal tillatelse i den kommune
-hvor hendelen skal foregÃ¥.
+handelslov.footnote:handelslov[] Hovedendringene i forhold til
+nÃ¥vÃ¦rende handelslov er at ordningen med handelsbrev som vilkar for Ã¥
+drive handel foreslÃ¥s slÃ¸yfet. Videre forslÃ¥s at adgangen til Ã¥ drive
+handel utenom fast utsalgssted (omfÃ¸rselshandel og bor tinging)
+innskrenkes og som hovedregel gjÃ¸res avhengig av kommunal tillatelse i
+den kommune hvor hendelen skal foregÃ¥.
 
 FragÃ¥elsesrett og forbud er to hovedalternativer for Ã¥ lÃ¸se eller
 lette de problemer forbrukerne mÃ¸ter pÃ¥ direktesalgsomrÃ¥det. En
@@ -78,9 +83,13 @@ husholdsmedlemmene:
  * Ã¸kte forutsetninger for Ã¥ planlegge Ã¸konomi, totalforbruk,
    forbruksmÃ¸nster og forbruk pÃ¥ sikt.Â»
 
-Ved behandlingen av meldingen7){footnote} ble valgfrihet sett som et
-viktig mÃ¥l av ogsÃ¥ de ikke-sosialistiske i Stortingets
-administrasjonskomite:
+Ved behandlingen av meldingenfootnote:[St.meld. nr. 44 (1977-1978) Â«Om
+forbrukerpolitikkenÂ», side 91.  Innst, S. nr. 254 (1977-1978), Side
+5-7 om flertalls- og mindretallssynspunkter i Stortingets
+administrasjonskomite. Flertallet i administrasjonskomiteen og
+mindretallet i Stortinget utgjÃ¸res av de ikke-sosialistiske
+representantene.] ble valgfrihet sett som et viktig mÃ¥l av ogsÃ¥ de
+ikke-sosialistiske i Stortingets administrasjonskomite:
 
 [quote]
 ____
@@ -107,8 +116,10 @@ enklere eller vanskeligere Ã¥ oppfylle denne forutsetningen.
 
 Gir direktesalg den nÃ¸dvendige valgfrihet? Jonsson gjennomgÃ¥r i en
 egen studie tilrÃ¥dninger i markedsfÃ¸ringslitteraturen son tar sikte pÃ¥
-Ã¥ innskrenke og vanskeliggjÃ¸re forbrukernes valg.8){footnote} Det kan
-vÃ¦re spÃ¸rsmÃ¥l om en
+Ã¥ innskrenke og vanskeliggjÃ¸re forbrukernes valg.footnote:[JONSS0N,
+Ernst Â«Konsten att forfora konsumenten. En kritisk granskning av
+larobocker i marknadsforingÂ» Raben & SjÃ¸gren, Stockholm 1979. side 40]
+Det kan vÃ¦re spÃ¸rsmÃ¥l om en
 
  * Â«**fysisk** innskrenking gjennom valg av delmarked, salgskanal
    (f.eks. dÃ¸rsalg, videreselge; med enerett) eller hyllehÃ¸yde (i
@@ -128,7 +139,7 @@ vanskeliggjÃ¸res forbrukerrasjonelle og frie valg. En viktig grunn for
 uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥ sammenligne pris og kvalitet
 ved konkurrerende produkterÂ».  Stortingets administrasjonskomite ga
 sin tilslutning til denne begrunnelse i innstillingen om
-lovforslaget.9){footnote}
+lovforslaget.footnote:[Innst. O.X. (1971-72) side 1]
 
 De oppsÃ¸kende salgsformene som dÃ¸rsalg, selskapssalg og salg pÃ¥
 arbeidsplassen bygger pÃ¥ en fysisk, en fÃ¸lelsesmessig og en
@@ -143,9 +154,9 @@ at husholdene kan planlegge med dem for sine innkjÃ¸p.
 Jonsson: beskrivelse blir langt pÃ¥ vei bekreftet av funnane i kapittel
 6. Halvdelen av kjÃ¸perne sa at de ikke hadde bestemte planer om Ã¥
 kjÃ¸pe varen pÃ¥ forhÃ¥nd. Av dem som oppga at kjÃ¸pet var planlagt, sa
-bare 42 pst. at de foretok pris og kvalitetssammenligning med
+bare 42% at de foretok pris og kvalitetssammenligning med
 tilsvarende produkter annet sted. For dem som ikke hadde planlagt
-kjÃ¸pet sank denne andelen til 19 pst. NÃ¦r halvdelen av kjÃ¸perne, 46
+kjÃ¸pet sank denne andelen til 19% NÃ¦r halvdelen av kjÃ¸perne, 46
 pst., kan ikke bekrefte at de ville kjÃ¸pt varen igjen om de fikk
 tilbudet en gang til og igjen kunne velge.
 
@@ -155,7 +166,7 @@ det den enkeltes suverene sak alene. En ting er at hver enkelt kan
 foreta impulsive kjÃ¸p, det er noe helt annet bevisst Ã¥ foranledige
 slik atferd hos andre.  MarkedsfÃ¸ringstiltak som sÃ¸ker Ã¥ fremkalle
 slike handlinger er ikke nÃ¸ytrale i forhold til hvordan forbrukeren
-skal opptre.10){footnote}
+skal opptre.footnote:[JONSSON, E. side 15 og 39]
 
 Ved Ã¥ bruke vanlige forretninger vil vanligvis forbrukerne kunne
 skaffe seg en bedre oversikt over produkttilbudet, priser og
@@ -163,8 +174,9 @@ betalingsmuligheter. Tidspresset og kjÃ¸psforventningene fra selger vil
 nok vÃ¦re mindre, slik at ogsÃ¥ alternativet ikke-kjÃ¸p kan bli mer reelt
 vurdert. Ikke-kjÃ¸p kan i mange tilfelle vÃ¦re riktigere for det enkelte
 hushold. SÃ¦rlig gjelder dette der man vurderer utskifting av produkter
-som fremdeles fyller sin funksjon i husholdet.11){footnote}
-
+som fremdeles fyller sin funksjon i husholdet.footnote:[NU 8 1977: 17
+DAHL, Rolf Â«Produkters levetidÂ», ISBN 91-7052-302-9, Nordisk
+MinisterrÃ¥d, Oslo, april 1977. For eksempel side 113-174.]
 
 DÃ¸rsalg, selskapssalg, salg pÃ¥ arbeidsplassen og telefonsalg bygger pÃ¥
 oppsÃ¸kende, personlige henvendelser. Disse tilbudene har forbrukerne
@@ -207,7 +219,11 @@ mÃ¥ sies Ã¥ vÃ¦re i strid med viktige premisser for fri konkurranse, at
 pris og kvalitet skal vÃ¦re de viktigste konkurransefaktorer.
 Forbrukerombudsmannen har tatt Â«forbehold om at dersom den fremtidige
 utvikling av denne salgsformen tilsier det, vil saken kunne bli tatt
-opp pÃ¥ nytt i hele sin bredde.Â»12){footnote}
+opp pÃ¥ nytt i hele sin bredde.Â»footnote:[Forbrukerombudsmannen har
+ikke utarbeidet regler for selskapssalg.  Det er imidlertid fÃ¸rt
+drÃ¸ftelser med to firmaer, Tupperware (diverse plastartikler) og
+Oriflame International (kosmetikk) ved Direktesalgsforbundet. Sak
+1516.74.]
 
 OppsÃ¸kende personlig salg krever vanligvis mange kontakter fÃ¸r en
 finner frem til mulige kjÃ¸pere. For mange produktgrupper blir
@@ -236,12 +252,13 @@ for de stedlige selgere. Lovutvalget pekte Â«imidlertid pÃ¥ at behovet
 for direktesalg kan synes mindre pÃ¥trengende med vÃ¥r tids
 kommunikasjoner enn tidligere. Det kan videre anfÃ¸res at
 dÃ¸rsalgsvirksomheten av lÃ¸nnsomhetshensyn kanskje er nest utbredt der
-behovet skulle vÃ¦re minst, nemlig i byer og tettsteder.Â»13){footnote}
-Kapittel 5 viser at forbrukere i spredttygde omrÃ¥der er like skeptiske
-til dÃ¸rsalg som folk bosatt i andre omrÃ¥der. BesÃ¸ksfrekvensene er
-hÃ¸yest i blokker og leiegÃ¥rder i tettbebygde omrÃ¥der. - BÃ¸ker og
-stÃ¸vsugere er de vanligste varetilbud ved dÃ¸rsalg. Det er produkter
-som de fleste forbrukere kan skaffe seg pÃ¥ annen mÃ¥te.
+behovet skulle vÃ¦re minst, nemlig i byer og
+tettsteder.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling side 18.]  Kapittel 5
+viser at forbrukere i spredttygde omrÃ¥der er like skeptiske til
+dÃ¸rsalg som folk bosatt i andre omrÃ¥der. BesÃ¸ksfrekvensene er hÃ¸yest i
+blokker og leiegÃ¥rder i tettbebygde omrÃ¥der. - BÃ¸ker og stÃ¸vsugere er
+de vanligste varetilbud ved dÃ¸rsalg. Det er produkter som de fleste
+forbrukere kan skaffe seg pÃ¥ annen mÃ¥te.
 
 KjÃ¸p lokalt vil gi forretninger i nÃ¦rmiljÃ¸et et bedre Ã¸konomisk
 underlag for sin virksomhet. For Ã¥ sikre et fast og variert tilbud av
@@ -249,8 +266,9 @@ varer og tjenester lokalt, mÃ¥ husholdningene handle i sitt nÃ¦rmiljÃ¸.
 Direktesalgsomsetningen kommer vanligvis pÃ¥ tvers av dette Ã¸nskemal.
 
 I de generelle merknadene til utkastet til ny handelslov er ogsÃ¥
-handel utenom fast salgsted til forbrukerne vurdert.14){footnote} Det
-pekes sÃ¦rlig pÃ¥ hensynet til
+handel utenom fast salgsted til forbrukerne
+vurdert.footnote:[Forslaget til ny handelslov side 92] Det pekes
+sÃ¦rlig pÃ¥ hensynet til
 
  * forbrukernes interesser knyttet til selve salgsvirksomheten
  * forbrukernes og den stasjonÃ¦re handels interesse av Ã¥ opprettholde
@@ -285,20 +303,20 @@ I den grad handel utenom fast utsalqssted skal vÃ¦re tillatt, bÃ¸r det
 tas utgangspunkt i forbrukernes behov for Ã¥ ha rimelig tilgang til et
 fullverdig varetilbud. Av hensynet til nÃ¦rmiljÃ¸et og
 kontrollmuligheter, bÃ¸r stasjonÃ¦re omfÃ¸rselsformer
-foretrekkes.Â»15){footnote}
+foretrekkes.Â»footnote:[Forslaget til ny handalslov side 98]
 
 En hovedbegrunnelse for innfÃ¸ring av angrefristsystemet var at Â«det i
 markedet opererer en rekke mindre seriÃ¸se foretak som kan drive med
-usmakelige forretningsmetoderÂ».16){footnote} Sammenstillingen av
-undersÃ¸kelsens funn i kapittel 9 viser at dagens angrefristsystem i
-liten grad direkte kan bidra til en sanering av direktesalgsbransjen.
-Dette systemet garanterer ikke at Â«de selgere som ikke klarer seg i
-konkurransen uten bruk av utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil mÃ¥tte innstille
-sin virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ endre veierÂ» (MÃ¥l 3). SÃ¦rlig vil
-betydningen vÃ¦re minimal for firmaer eller selgere som bare er i
-virksomhet et kortere tidsrom. - En sanering vil best kunne sikres ved
-et forbud. En tidsbestemt godkjenningsordning for firmaer og selgere
-er ogsÃ¥ et mulig alternativ.
+usmakelige forretningsmetoderÂ».footnote:[Innst. O.X. (1971-72) side 2]
+Sammenstillingen av undersÃ¸kelsens funn i kapittel 9 viser at dagens
+angrefristsystem i liten grad direkte kan bidra til en sanering av
+direktesalgsbransjen.  Dette systemet garanterer ikke at Â«de selgere
+som ikke klarer seg i konkurransen uten bruk av utilbÃ¸rlige
+salgsmetoder vil mÃ¥tte innstille sin virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ endre
+veierÂ» (MÃ¥l 3). SÃ¦rlig vil betydningen vÃ¦re minimal for firmaer eller
+selgere som bare er i virksomhet et kortere tidsrom. - En sanering vil
+best kunne sikres ved et forbud. En tidsbestemt godkjenningsordning
+for firmaer og selgere er ogsÃ¥ et mulig alternativ.
 
 FragÃ¥elsesretten mÃ¥ sies Ã¥ ha en begrenset betydning og en selger som
 mÃ¥tte Ã¸nske det, kan svekke den ytterligere. En slik svekking er Ã¥ la
@@ -321,7 +339,7 @@ sikkert vÃ¦re interessert i at forbudet overholdes, og aktivt bidra til
 det. Mulighetene til Ã¥ omgÃ¥ et forbud mot oppsÃ¸kende personlig
 salgsvirksomhet vil ogsÃ¥ vÃ¦re begrenset.
 
-Telefonsalget er forelÃ¸pig ikke sÃ¦rlig omfattende. Bare 8 pst. av
+Telefonsalget er forelÃ¸pig ikke sÃ¦rlig omfattende. Bare 8% av
 husstandene er noen gang kontaktet pr. telefon.  Telefonsalg kan skje
 fra fast salgssted, og omfattes dermed ikke av angrefristsystemet.
 Dette er en salgsform forbrukerne i undersÃ¸kelsen er sÃ¦rlig skeptiske
@@ -347,13 +365,15 @@ begrenset omfang vil skadevirkningene av et forbud bli begrenset.
 
 Med forslaget om Â«kjÃ¸pefredÂ» reiser Adler-Karlsson spÃ¸rsmÃ¥let om ikke
 kjÃ¸peren alltid skal ha initiativet til en transaksjon og at forsÃ¸k
-fra selgeren pÃ¥ Ã¥ stimulere til kjÃ¸p skal vÃ¦re ulovlige.17){footnote}
-I begrunnelsen for forslaget vises det til de generelle
-samfunnspolitiske argumenter som kjennes fra diskusjonen om
-kommersiell kulturell pÃ¥virkning og konsekvensene av den Ã¸konomiske
+fra selgeren pÃ¥ Ã¥ stimulere til kjÃ¸p skal vÃ¦re ulovlige.footnote:[I
+RASK JENSEN, Hans og ÃLANDER, Folke. Forbrugerproblemer og
+forbrugerpolitikk. Albertslund 1977.  Det danske forlag. ISBN
+87-422-6243-7. Side 321.]  I begrunnelsen for forslaget vises det til
+de generelle samfunnspolitiske argumenter som kjennes fra diskusjonen
+om kommersiell kulturell pÃ¥virkning og konsekvensene av den Ã¸konomiske
 vekst som har preget 60- og 70-Ã¥rene. I tillegg kommer uheldige
 Ã¸konomiske konsekvenser for det enkelte hushold.  I kapittel 5 viste
-vi at hele 40 pst. av forbrukerne i hovedsak var for at
+vi at hele 40% av forbrukerne i hovedsak var for at
 direktesalgsformene skulle forbys. Denne svarfordelingen gir i seg
 selv ikke grunnlag for Ã¥ tolke materialet sÃ¥ langt som til
 Adler-Karlssons Â«kjÃ¸pefredÂ».  I diskusjonen om forbud hÃ¸rer imidlertid
@@ -403,7 +423,8 @@ foreslo og sÃ¦rlig innfÃ¸ringen av skriftlige rettighetsopplysninger
 kan medvirke til at kundene i stÃ¸rre grad vil reagere overfor avtaler
 de egentlig ikke Ã¸nsker Ã¥ inngÃ¥ og dermed bidra til Ã¥ gjÃ¸re
 angrefristsystemet mer effektivt, samtidig som det kan drive selgerne
-til Ã¥ utvise stÃ¸rre forsiktighet i valg av metoder.18){footnote}
+til Ã¥ utvise stÃ¸rre forsiktighet i valg av
+metoder.footnote:[Lovutvalgets innstilling side 18]
 
 Enten virkningene av angrefristloven er direkte eller indirekte, kan
 det hevdes at antallet problematiske kjÃ¸p og mindre seriÃ¸se firmaer og
@@ -414,8 +435,9 @@ loven enn med et forbud.
 Et generelt forbud mot direktesalg ville ramme de seriÃ¸se og hederlige
 selgere og sette bom for en salgsvirksomhet som har vÃ¦rt drevet her i
 landet i mange Ã¥r pÃ¥ en stort sett tilfredsstillende
-mÃ¥te.19){footnote} Direktesalg gir arbeidsmuligheter pÃ¥ hel- oc deltid
-for mange mennesker, og hensynet til disse mÃ¥ ogsÃ¥ telle med.
+mÃ¥te.footnote:[Lovutvalgets innstilling side 18] Direktesalg gir
+arbeidsmuligheter pÃ¥ hel- og deltid for mange mennesker, og hensynet
+til disse mÃ¥ ogsÃ¥ telle med.
 
 Fordelene for forbrukerne ved omfÃ¸rselshandel og bortinging er sÃ¦rlig
 at slike omsetningsformer kan representere et nyttig og nÃ¸dvendig
@@ -426,12 +448,14 @@ mange steder vÃ¦re dÃ¥rlig.  Andre steder mangler butikktilbud pÃ¥
 forskjellige utstyrsvarer, spesialvarer eller kapitalvarer. - DÃ¸rsalg
 og lignende salgsformer kan dessuten by pÃ¥ praktiske fordeler; man
 slipper Ã¥ oppsÃ¸ke butikk, fÃ¥r varen skikkelig i Ã¸yensyn og eventuelt
-demonstrert, og oppnÃ¥r levering Â«pÃ¥ dÃ¸raÂ».20){footnote}
+demonstrert, og oppnÃ¥r levering Â«pÃ¥ dÃ¸raÂ»footnote:[Forslaget til ny
+handelslov side 92].
 
 I Forslaget til ny handelslov er konklusjonen at all handel utenom
 fast salgssted er avhengig av kommunal tillatelse i den kommune hvor
 handelen skal foregÃ¥. - FÃ¸lgende former for omfÃ¸rselshandel til
-forbrukere er foreslÃ¥tt generelt tillatt i lovforslaget:21){footnote}
+forbrukere er foreslÃ¥tt generelt tillatt i
+lovforslaget:footnote:[Forslaget til ny handelslov side 118]
 
  * Handel fra produksjonssted
  * Salg av egne og innkjÃ¸pte jord-, skog- og hagebruksprodukter utenom
@@ -519,15 +543,17 @@ vunnet ved Ã¥ vedta rettsregler til beskyttelse av kjÃ¸perne i
 forbrukerkjÃ¸p dersom det ikke sÃ¸rges for at beskyttelsen kan omsettes
 til virkelighet.  Men en forutsetning for Ã¥ oppnÃ¥ det er blant annet
 at myndighetene gÃ¥r aktivt inn for at rettsreglene i lett tilgjengelig
-form bringes til kjÃ¸pernes kunnskap. Og det er nettopp dette som
-har skjedd pÃ¥ nÃ¦rvÃ¦rende omrÃ¥de.22){footnote}
+form bringes til kjÃ¸pernes kunnskap. Og det er nettopp dette som har
+skjedd pÃ¥ nÃ¦rvÃ¦rende omrÃ¥de.footnote:[ANDERSEN, Krister.
+Angrefristlov og forbrukerkjÃ¸p. Osio 1974. Johar Grundt Tanum
+forlag. side 30]
 ____
 
-Kapittel 7 viser at 70 pst. av kjÃ¸perne verken har registrert
+Kapittel 7 viser at 70% av kjÃ¸perne verken har registrert
 eventuelle skriftelige opplysninger eller har fÃ¥tt noen muntlig
 orientering av selgeren.
 
-NÃ¥r bare 24 pst. av kjÃ¸perne har registrert skjemaet med
+NÃ¥r bare 24% av kjÃ¸perne har registrert skjemaet med
 angrefristopplysningene, mÃ¥ en gjennomgang av selgerfirmaenes
 praktisering av Â§4 anbefales. For det fÃ¸rste mÃ¥ en undersÃ¸ke om det
 pliktige opplysningsmaterialet foreligger og om det brukes. Som nevnt
@@ -585,7 +611,9 @@ informasjonsinnsats mÃ¥tte baseres pÃ¥ Ã¥ **endre** forbrukernes
 oppfatninger.  Informasjonsinnsatsen for Ã¥ endre oppfatninger mÃ¥
 vanligvis vÃ¦re betydelig stÃ¸rre enn nÃ¥r en kan formidle fakta pÃ¥
 omrÃ¥der der forbrukerne pÃ¥ forhÃ¥nd ikke har bestemte
-oppfatninger.23){footnote}
+oppfatninger.footnote:[BEFLESON, Bernard og STEINER, Gary A. Human
+behavior, An Inventory of Scientific Findings. New York, Chicago,
+Burlingame 1974. Farcourt, Brace & World, Inc, - Side 543.]
 
 Resultatet av en slik Ã¸kt informasjonsinnsats behÃ¸ver likevel ikke bli
 at lovkunnskapsnivÃ¥et stiger. LovkunnskapsnivÃ¥et kan enten forbli
@@ -594,7 +622,7 @@ fastlÃ¥se etablerte, feilaktige rettighetsoppfatninger.
 
 En Ã¸kt informasjonsinnsats om rettighetene i angrefristloven kan ogsÃ¥
 bidra til at det blir lettere for forbrukere som er i tvil Ã¥ bestemme
-seg for kjÃ¸p.24){footnote}
+seg for kjÃ¸p.footnote:[Lovutvalgets innstilling, side 18.]
 
 Samtidig med informasjonen om rettigheter etter angrefristloven fÃ¥r
 forbrukere informasjoner om kjÃ¸psbetingelser fra postordrefirmaer, fra
@@ -664,7 +692,7 @@ Fristens starttidspunkt.
 Fristen regnes fra den dag kjÃ¸peren inngikk avtalen eller innga
 ordren. Den stÃ¸rste gruppen bÃ¥de i det representative utvalget og
 blant kjÃ¸perne mente at fristen lÃ¸p fra det tidspunkt varen ble
-mottatt.  41 prosent av kjÃ¸perne mottok varen mer enn 10 dager etter
+mottatt.  41% av kjÃ¸perne mottok varen mer enn 10 dager etter
 bestillingen. Ved henvendelse om avbestilling kontaktet mange selgeren
 etter utlÃ¸pet av 10-dagersperioden.
 
@@ -685,14 +713,15 @@ spesiell tillit.  Denne tilliten kan forplikte.  Om produktet ikke
 beholdes, kan alternativet bli kjÃ¸p av et annet produkt hos samme
 selger. Ikke-kjÃ¸p og kjÃ¸p hos andre selgere kan bli mindre aktuelt.
 OgsÃ¥ takknemlighet for Ã¥ benytte selgerens tid ved personlig salg kan
-inngi slike forpliktelser 24){footnote}.
+inngi slike forpliktelser.footnote:[JONSSON, E., side 107-108.]
 
 I 1966 uttalte De norske forleggerforening at Â«det hadde vÃ¦rt
 nÃ¸dvendig Ã¥ oppfordre vÃ¥re medlemmer til Ã¥ innrÃ¸mme en
 annullasjonsrett og denne er nÃ¥ innfÃ¸rt av alle stÃ¸rre verkselgende
 forlagÂ».  Da angrefristloven trÃ¥dte i kraft hadde denne retten vÃ¦rt
 praktisert i 6 Ã¥r. Lovutredningen viser til at annulasjoner betyr
-svÃ¦rt lite for bokomsetning som foregÃ¥r ved dÃ¸rsalg.26){footnote}
+svÃ¦rt lite for bokomsetning som foregÃ¥r ved
+dÃ¸rsalg.footnote:[Lovutvalgets innstilling side 17]
 
 Direktesalgsforbundet har i flere uttalelser til Forbruker- og
 administrasjonsdepartementet foreslÃ¥tt at fristens starttidspunkt
@@ -712,8 +741,8 @@ fÃ¸rst og siden innenfor 10 dagers fristen returnere den.
 
 Lovutvalget vurderte ikke alternative lÃ¸sninger.  De foreslo uten
 nÃ¦rmere begrunnelse at fristen Â«tidligst (kan) begynne Ã¥ gjelde fra
-besÃ¸ket hos kjÃ¸perenÂ».27){footnote} Dette forslag ble fulgt av
-Justisdepartementet og i Stortinget.
+besÃ¸ket hos kjÃ¸perenÂ».footnote:[Lovutvalgets innstilling side 22]
+Dette forslag ble fulgt av Justisdepartementet og i Stortinget.
 
 BÃ¥de kjÃ¸pernes lovkunnskapsoppfatninger og selgersidens egne
 vurderinger gir grunnlag for Ã¥ foreslÃ¥ at fristen regnes fra det
@@ -740,7 +769,7 @@ mÃ¥tte vente til angrefristens utlÃ¸p fÃ¸r han fÃ¥r varen. For sÃ¥ vidt
 gjelder kjÃ¸peren vil komiteen peke pÃ¥ at leveringstiden ofte er flere
 uker likevel. Men til tross for disse betenkeligheter mener komiteen
 at en utvidelse av angrefristen til 10 dager vil medfÃ¸re flere
-fordeler enn ulemper.28){footnote}
+fordeler enn ulemperfootnote:[Innst. O.X (1971-72) side 3].
 
 Er 10 dager tilstrekkelig omrÃ¥dningstid for det enkelte hushold?
 
@@ -749,16 +778,17 @@ forbindelse med at selgeren innleder inkassosak. En gjennomgang av
 sakene har videre etterlatt det inntrykk at mange av klagerne i disse
 sakene ikke ville makte Ã¥ trekke nytte av en angrefrist som
 forutsetter at de skal reagere aktivt overfor selgeren innen en viss
-frist og eventuelt sikre seg bevis for dette.29){footnote}
+frist og eventuelt sikre seg bevis for dette.footnote:[Se avsnitt
+8.2.]
 
 Vil en lengre frist for annullasjonsretten gjÃ¸re angrefristsystemet
 mer effektivt?
 
 
-Trinn 4, Regneeksempel 2, Fig. 9.3, viser at 17 pst. av kjÃ¸pere
-kontakter selgeren etter 10 dager. PÃ¥ dette trinn utgjÃ¸r disse 17
-pst. vel halvdelen av kjÃ¸perne. Denne fordeling tyder pÃ¥ at en
-utvidelse av fristen vil kunne gjÃ¸re systemet mer effektivt.
+Trinn 4, Regneeksempel 2, Fig. 9.3, viser at 17% av kjÃ¸pere kontakter
+selgeren etter 10 dager. PÃ¥ dette trinn utgjÃ¸r disse 17% vel halvdelen
+av kjÃ¸perne. Denne fordeling tyder pÃ¥ at en utvidelse av fristen vil
+kunne gjÃ¸re systemet mer effektivt.
 
 Et forslag blir da at fristen lÃ¸per til betalingen helt eller delvis
 var erlagt.
@@ -781,7 +811,7 @@ til selgeren for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸vet eller bestillingen.
 
 Lovutvalgets forslag bygde blant annet pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse av hvor
 mange forbrukere som ville benytte en rett til Ã¥ gÃ¥ fra en avtale
-inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19 pst. sa at de ville benytte en slik rett.
+inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19% sa at de ville benytte en slik rett.
 Funnene i kapittel 8 og 9 og erfaringene i selgerfirmaene viser at en
 betydelig lavere andel av kjÃ¸perne fÃ¸lger opp en slik intensjon. -
 Selv for misnÃ¸yde kjÃ¸pere kan etterkjÃ¸psforlÃ¸pene godt fÃ¸re til at de
@@ -799,8 +829,9 @@ aktiv oppfÃ¸lging av et Ã¸nske om kjÃ¸p fremfor pÃ¥ ett bestemt blant
 flere mulige etterkjÃ¸psforlÃ¸p. PÃ¥ den mÃ¥ten vil man bedre kunne oppnÃ¥
 at kjÃ¸peren ikke skal bli sittende med en uÃ¸nsket gjenstand som ikke
 ville blitt kjÃ¸pt om ikke selgerens representant hadde oppsÃ¸kt denne
-forbrukeren.30){footnote} Forbrukeren vil fÃ¥ tid til Ã¥ vurdere
-alternative produkter og til Ã¥ vurdere nytteverdien av produktet.
+forbrukerenfootnote:[Lovutvalgets innstilling side 18].  Forbrukeren
+vil fÃ¥ tid til Ã¥ vurdere alternative produkter og til Ã¥ vurdere
+nytteverdien av produktet.
 
 Forslaget reiser noen praktiske problemer.  Ventelig vil
 selgerfirmaene utarbeide standardiserte brev eller postkort for
@@ -852,7 +883,7 @@ gjelde, for eksempel kan det vÃ¦re endel nÃ¦ringsmidler, blomster m.v.
 Imidlertid har der alt overveiende del av kjÃ¸pere som, kjÃ¸per som
 ikke-kjÃ¸pere, den oppfatning at fragÃ¥elsesretten ogsÃ¥ gjelder nÃ¥r
 varen betales kontant.  Av de kjÃ¸pere som har noen oppfatning om
-betalingens betydning mener 85 pst. at de har fragÃ¥elsesrett ved
+betalingens betydning mener 85% at de har fragÃ¥elsesrett ved
 kontant betaling.  De kan ha bestilt med den oppfatning at de har en
 slik rett, og er ikke innforstÃ¥tt med at kontant betaling fÃ¸rer til at
 de mister denne retten. Ved at fragÃ¥elsesretten ogsÃ¥ omfatter
@@ -918,12 +949,20 @@ yrkesselger i denne egenskap av ting som etter forholdene framtrer
 hovedsakelig til personlig bruk for kjÃ¸perer, hans husstand eller
 omgangskrets eller til deres personlige formÃ¥l ellersÂ». Utredningen om
 Â«behandlingen av forbrukerkjÃ¸pstvisterÂ» benyttet en tilsvarende
-definisjon.31){footnote} Kun tvister mellon forbrukerkjÃ¸per og
-yrkesselger kunne bringes inn til avgjÃ¸relse etter forslaget i
-utredningen.  Tvister mellom to privatpersoner skulle holdes utenfor,
-fordi det i slike saker ofte kunne vÃ¦re slik uenighet om det faktiske
-forhold at det kunne vÃ¦re vanskelig Ã¥ ta stilling til bevisene pÃ¥
-grunnlag av partenes skriftlige framstillinger.
+definisjon.footnote:[NOU 1974:13 Â«Behandlingan av
+forbrukerkjÃ¸pstvisterÂ» Forbruker- og administrisjonsdepartementet
+13. desember 1973, side 18.  Ot.prp. nr. 55 (1976-77) Om iov om
+behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister, side 22.  Ot.prp. nr. 16
+(1977-78) Om lov om behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister.  Innst. O
+nr. 20 (1977-78) Innstilling fra administrasjonskomiteen om lov om
+behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister, side 4-5.  Forhandlingar i
+Odelstinget 1978 Em. 14. mars 1978 - Lov om behandling av
+forbrukerkjÃ¸pstvister. Sak nr. 7, side 134.]  Kun tvister mellon
+forbrukerkjÃ¸per og yrkesselger kunne bringes inn til avgjÃ¸relse etter
+forslaget i utredningen.  Tvister mellom to privatpersoner skulle
+holdes utenfor, fordi det i slike saker ofte kunne vÃ¦re slik uenighet
+om det faktiske forhold at det kunne vÃ¦re vanskelig Ã¥ ta stilling til
+bevisene pÃ¥ grunnlag av partenes skriftlige framstillinger.
 
 Forbruker- og administrasjonsdepartementet var
 
@@ -1003,12 +1042,14 @@ tilbake fra avtalen innenfor en kortere fristÂ».
 Medlemsforslaget og behandlingen av det ble gjennomgÃ¥tt i kapittel 2.
 
 Forbrukerkooperasjonen i Norge har innfÃ¸rt en bytterett for feilfrie
-varer.32){footnote} Dette tilbudet kommer i tillegg til kjÃ¸pslovens
-alminnelige bestemmelser.  Bytteordningen innebÃ¦rer at kunden fÃ¥r
-bytte eller pengene igjen hvis vedkommende angrer pÃ¥ et kjÃ¸p.
-Ordningen gjelder bytte av feilfrie varer under forutsetning at varene
-er ubrukte, at det fremlegges kvittering for kjÃ¸pet og at byttet skjer
-innen 14 dager. KjÃ¸peren kan velge mellom ny vare eller pengene igjen.
+varer.footnote:[NÃ¥ er det nesten like lett Ã¥ bytte varer som Ã¥ skifte
+mening. Brosjyre fra NKL. A.-O. 1973] Dette tilbudet kommer i tillegg
+til kjÃ¸pslovens alminnelige bestemmelser.  Bytteordningen innebÃ¦rer at
+kunden fÃ¥r bytte eller pengene igjen hvis vedkommende angrer pÃ¥ et
+kjÃ¸p.  Ordningen gjelder bytte av feilfrie varer under forutsetning at
+varene er ubrukte, at det fremlegges kvittering for kjÃ¸pet og at
+byttet skjer innen 14 dager. KjÃ¸peren kan velge mellom ny vare eller
+pengene igjen.
 
 Unntatt fra denne ordningen er varer som undertÃ¸y, badedrakter og
 lignende.  Det samme gjelder ferske og dypfryste matvarer,
@@ -1018,9 +1059,11 @@ hvis ikke bytterett er anfÃ¸rt pÃ¥ kvitteringen.
 Â«Fire Ã¥rs erfaring har vist at bytterettsordningen aldri har fÃ¸rt til
 noe rush av byttelystne kunder. Derimot viser det seg at forbrukerne
 setter pris pÃ¥ ordningen, samtidig som del er en god PR for den
-enkelte butikk.Â»33){footnote} - Hensikten med bytterettsordningen er
-at kundene skal vÃ¦re fornÃ¸yd med de varer de kjÃ¸per, og at de skal
-kjÃ¸pe trygt i et Domus/S-lag.
+enkelte butikk.Â»footnote:[Bytteretten - et viktig argument ved
+introduksjonen av forbrukerarbeid. Artikkel i VÃ¥rt Marked nr. 9-1977,
+Oslo.] - Hensikten med bytterettsordningen er at kundene skal vÃ¦re
+fornÃ¸yd med de varer de kjÃ¸per, og at de skal kjÃ¸pe trygt i et
+Domus/S-lag.
 
 Postordrefirmaene har som nevnt innfÃ¸rt fragÃ¥elsesrett.
 
@@ -1031,8 +1074,9 @@ stoppmÃ¸bler med spesielt trekk eller varer som er bestilt spesielt.
 Ved retur innen 12 dager fÃ¥r man pengene tilbake.  Forutsetningen er
 at varene ikke har vÃ¦rt brukt eller er blitt skadet etter kjÃ¸pet.  Ved
 retur av varer vil vi at kvittering medtas eller medsendes og at
-originalpakningen blir benyttet. 10 pst. fratrekkes dersom returen
-ikke har originalpakningen.Â»34){footnote}
+originalpakningen blir benyttet. 10% fratrekkes dersom returen ikke
+har originalpakningen.Â»footnote:[IKEAs Katalog 1979. Side
+144. Informasjon om IKEAs forsendelse og salgsbetingelser.]
 
 Erfaringene fra forbrukerorganene viser at bruktbilmarkedet byr pÃ¥
 mange problemer for kjÃ¸pere.  InnfÃ¸ring av en bytterett ved
@@ -1044,7 +1088,7 @@ kjÃ¸per eldre modeller til relativt lav pris og kjÃ¸pere som oppdager
 stÃ¸rre feil kort etter at kjÃ¸pet er foretatt. En bytterett vil ogsÃ¥
 forenkle arbeidet med klagesaker i ForbrukerrÃ¥det vesentlig.
 
-Fra 18 til 25 pst. av forbrukerne i de tre utvalgene mener at fristen
+Fra 18% til 25% av forbrukerne i de tre utvalgene mener at fristen
 gjelder Â«ved alle salgÂ» eller i Â«forretningerÂ». ForbrukerrÃ¥dets
 kontorer i fylkene mÃ¥ regelmessig veilede forbrukere som mener seg ha
 en angrefrist ved kjÃ¸p i forretninger. En generell bytterett er i
@@ -1116,7 +1160,8 @@ grad slike skilt blir respektert.
 I Sverige har DirektfÃ¸rsaljningsfÃ¸retagens FÃ¸rening (DF) anbefalt sine
 medlemmer og Ã¸vrige direktesalgsforetak Ã¥ respektere dÃ¸rskilter med
 teksten Â«FÃ¸rsaljning undanbedesÂ» og lignende. Anbafalingen bygger pÃ¥
-en overenskomst med Konsumentverket.35){footnote}
+en overenskomst med Konsumentverket.footnote:[Pressmeddelante fra
+Konsumentverket 21.4.1977 og 28.9.1978.]
 
 Ordningen kan virke som et delvis forbud bestemt av hvert enkelt
 hushold.  Antakelig vil nytten vÃ¦re stÃ¸rst i flerfamiliehus som i dag
@@ -1165,110 +1210,3 @@ svare til de generelle mÃ¥l, fremmes fÃ¸lgende forslag:
    presserende for bruktbilmarkedet
  * at det lovfestes en regel om at selgere mÃ¥ respektere skilt med
    Â«selgere uÃ¸nsketÂ» e.l.
-
-
-FIXME plassert Fotnoter til kapittel 10 pÃ¥ riktig sted.
-
-1) Lovutvalgets innstilling side 6
-
-2) Lovutvalgets innstilling Side 18
-
-3) Ot.prp. nr. 14 (1971-72) side 8
-
-4) Innst. 0.X. (1971-72) Side 2
-
-5) Forslag til ny handelslov. Vedlegg til Brev fra:
-Handelsdepartementet 8. juni 1979. 212 sider
-
-6) St.meld. nr. 44 (1977-78) Â«Om forbrukerpolitikkenÂ», side 91
-
-7) Innst, S. nr. 254 (977-978), Side 5-7 om flertalls- og
-mindretallssynspunkter i Stortingets administrasjonskomite. Flertallet
-i administrasjonskomiteen og mindretallet i Stortinget utgjÃ¸res av de
-ikke-sosialistiske representantene.
-
-8) JONSS0N, Ernst Â«Konsten att forfora konsumenten. En kritisk
-granskning av larobocker i marknadsforingÂ» Raben & SjÃ¸gren, Stockholm
-1979. side 40
-
-9) Innst. O.X. (1971-72) side 1
-
-10) JONSSON, E. Side 15 og 39
-
-11): NU 8 1977: 17 DAHL, Rolf Â«Produkters levetidÂ», ISBN
-91-7052-302-9, Nordisk MinisterrÃ¥d, Oslo, april 1977. For eksempel
-side 113-174.
-
-12) Forbrukerombudsmannen har ikke utarbeidet regler for
-selskapssalg. Det er imidlertid fÃ¸rt drÃ¸ftelser med to firmaer,
-Tupperware (diverse plastartikler) og Oriflame International
-(kosmetikk) ved Direktesalgsforbundet. Sak 1516.74.
-
-13) Lovutvalgets innstilling. Side 18 103.
-
-14) Forslaget til ny handelslov. Side 92
-
-15) Forslaget til ny handalslov. Side 98
-
-16) Innst. O.X. (1971-72) Side 2
-
-17) I RASK JENSEN, Hans og ÃLANDER, Folke. Forbrugerproblemer og
-forbrugerpolitikk. Albertslund 1977.  Det danske forlag. ISEN 87 422
-6243 7. Side 321.
-
-18) Lovutvalgets innstilling.
-Side 18
-
-19) Lovutvalgets innstilling Side 18
-
-20) Forslaget til ny handelslov.
-Side 92
-
-21) Forslaget til ny handelslov. Side 118
-
-22) ANDERSEN, Krister.  Ancrefristlov og forbrukerkjÃ¸p. Osio
-1974. Johar Grundt Tanum forlag. Side 30
-
-23) BEFLESON, Bernard og STEINER, Gary A. Human behavior, An Inventory
-of Scientific Findings. New York, Chicago, Burlingame 1974. Farcourt,
-Brace & World, Inc, - Side 543.
-
-24) Lovutvalgets innstilling Side 18
-
-25) JONSSON, E.  Side 107-108.
-
-26) Lovutvalgets innstilling. Side 17
-
-27) Lovutvalgets innstilling. Side 22
-
-28) Innst. O.X (1971-72) side 3
-
-29) Se avsnitt 8.2
-
-30) Lovutvalgets innstilling Side 18
-
-31) * NOU 19748313 Â«Behandlingan av forbrukerkjÃ¸pstvisterÂ» Forbruker-
-      og administrisjonsdepartementet 13. desember 1973. Side 18
-
-    * Ot.prp. nr. 55 (1976-77) Om iov om behandling av
-      forbrukerkjÃ¸pstvister. Side 22
-
-    * Ot.prp. nr. 16 (1977-78) Om lov om behandling av
-      forbrukerkjÃ¸pstvister.
-
-    * Innst. O nr. 20 (1977-78) Innstilling fra administrasjonskomiteen
-      om lov om behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister. Side 4-5
-
-    * Forhandlingar i Odelstinget 1978 Em. 14. mars 1978 - Lov om
-      behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister. Sak nr. 7. Side 134
-
-32) NÃ¥ er det nesten like lett Ã¥ bytte varer som Ã¥ skifte
-mening. Brosjyre fra NKL. A.-O. 1913
-
-33) Bytteretten - et viktig argument ved introduksjonen av
-forbrukerarbeid. Artikkel i VÃ¥rt Marked nr. 9-1977, Oslo.
-
-34) IKEAs Katalog 1979. Side 144. Informasjon om IKEAs forsendelse og
-salgsbetingelser.
-
-35) Pressmeddelante fra Konsumentverket 21.4.77 og 28.9.78.
