X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/a798bbb4a438925f9f30c6dfc4afb6b9654fe59d..2733fa29d560d2e64a57dde9bed875542def65b0:/rapport-kap03.adoc

diff --git a/rapport-kap03.adoc b/rapport-kap03.adoc
index b899d20..adf9918 100644
--- a/rapport-kap03.adoc
+++ b/rapport-kap03.adoc
@@ -4,9 +4,9 @@
 
 Lovgivning er ett blant flere forbrukerpolitiske virkemidler som kan
 bidra til Ã¥ avbÃ¸te noe av den manglende balanse mellom kjÃ¸per og
-selger 1 markedet. BÃ¥de bedre informasjon og Ã¸kt innflytelse kan vÃ¦re
+selger i markedet. BÃ¥de bedre informasjon og Ã¸kt innflytelse kan vÃ¦re
 alternativer til eller benyttes sammen med
-lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-78) Om
+lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-1978) Om
 forbrukerpolitikken. SÃ¦rlig sidene 95 og 99.  Program for
 forbruksforskning, Vedlegg 5 til St.meld. nr. 38 (1975-1976) Â«0m
 forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
@@ -14,12 +14,12 @@ forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
 I utredningen om offentlig forbrukerinformasjon er ett av
 kjennetegnene ved slik informasjon angitt til Â«at den bidrar til Ã¥ Ã¸ke
 den enkelte forbrukers kunnskaper om rettigheter og
-innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[2) NOU 197932 Â«Offentlig
+innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[NOU 1979:2 Â«Offentlig
 forbrukerinformasjonÂ» Side 3]. Mer generelt er det ett av hovedmÃ¥lene
 for samfunnsinformasjonen at Â«.... den som har rettigheter etter
 lovene eller hvis rettigheter berÃ¸res av lovgivningen, kjenner
 rettighetene sine tilstrekkelig til Ã¥ kunne hevde demÂ»footnote:[NOU
-1978: 37 Â«Offentlig infomasjonÂ» Side 32].
+1978:37 Â«Offentlig infomasjonÂ» Side 32].
 
 Angrefristloven kombinerer sanksjonsmuligheter for kjÃ¸per overfor
 selger og et pliktig informas jonsopp legg fra selger om kjÃ¸pers
@@ -33,8 +33,8 @@ for og de forventede eksplisitte og eventuelt ogsÃ¥ implisitte
 konsekvenser av lovtiltaket. Dette kapitlet sÃ¸ker Ã¥ gi dette
 utgangspunkt.
 
-Ett grunnlag for denne beskrivelsen er begrepsapparatet 1 utredningen
-om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972: 5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
+Ett grunnlag for denne beskrivelsen er begrepsapparatet i utredningen
+om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972:5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
 Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Rettens sosiale
 funksjon. Oslo 1976. Universitetsforslaget. Side 292 og sidene 20-23]:
 Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente organer
@@ -71,7 +71,7 @@ hvilken grad man pÃ¥ kortere eller lengre sikt kan nÃ¥ mÃ¥let. De ulike
 alternativer i sÃ¥ mÃ¥te kaller utvalget ambisjonsnivÃ¥er. Et
 ambisjonsnivÃ¥ presiseres ved hjelp av operasjonelle mÃ¥l nÃ¥r slike
 finnes. AnbisjonsniviÃ¥er kan referere seg til budsjettperioden eller
-til en lengre planleggingsperiode.  For hvert nivÃ¥ 1 oppgavestrukturen
+til en lengre planleggingsperiode.  For hvert nivÃ¥ i oppgavestrukturen
 er det et mÃ¥l med tilhÃ¸rende ambisjÃ¸nsnivÃ¥er. MÃ¥l pÃ¥ ett nivÃ¥ vil vÃ¦re
 avledet fra mÃ¥l pÃ¥ neste hÃ¸yere nivÃ¥.Â»footnote:[Op.cit., Side 28]
 
@@ -107,10 +107,10 @@ eller knyttes til de eksplisitte formuleringer.
 PÃ¥stander om faktiske forhold pÃ¥ angrefristomrÃ¥det kan med fordel gis
 hypoteseform. En kan da bÃ¥de oppfylle de krav som stilles til
 begrepsbruk i utredningen om programbudsjettering samtidig som en kan
-bruke den arbeidsveif ledning forskningsmetodikken 1 samfunnsfagene
+bruke den arbeidsveif ledning forskningsmetodikken i samfunnsfagene
 gir.
 
-De generelle. mÃ¥lene for lovtiltaket er gjennomgÃ¥tt 1 avsnitt 3.2. I
+De generelle. mÃ¥lene for lovtiltaket er gjennomgÃ¥tt i avsnitt 3.2. I
 avsnitt 3.3 gjemomgÃ¥s hypoteser om virkninger av lovtiltaket i
 selgerfirmaene for forbrukerne.
 
@@ -146,7 +146,7 @@ forbrukere til Ã¥ binde seg til avtaler som de senere angrer pÃ¥. NÃ¥r de
 fleste hÃ¸ringsinstantsene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
 tilslutning, kan dette tas som et tekn pÃ¥ at heller ikke de seriÃ¸se
 selgere, som er i flertall, ser seg tjent med at moderne
-markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-72)
+markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-1972)
 Side 2]
 
 Dette er hovedbegrunnelsen for Ã¥ innfÃ¸re et lovbestemt
@@ -169,10 +169,10 @@ Johan. Theory and Methods of Social Research.  Oslo
 1976. Universitetsforlaget. Side 324-325.].
 
 I 1966 stilte representanten Borghild Bondevik Haga fÃ¸lgende
-grunngitte spÃ¸rsmÃ¥l 1 Stortingets
+grunngitte spÃ¸rsmÃ¥l i Stortinget:
 
 [quote]
-Â«Vil en kunne vente Ã¥ fÃ¥ en endring 1 de regler som nÃ¥ gjelder for
+Â«Vil en kunne vente Ã¥ fÃ¥ en endring i de regler som nÃ¥ gjelder for
 omfÃ¸rselshandel, slik at det gir en tidsfrist fÃ¸r en
 avbetalingskontrakt blir gyldig?Â»footnote:[Forhandlinger i Stortinget
 nr. 3140-3141. 1966 1. juni.  SpÃ¸rsmÃ¥l fra representant Borghild Bondevik
@@ -203,7 +203,7 @@ en fragÃ¥elsesrett ville fÃ¥ for selgerfimaene:
 Â«Utvalget ser det slik at. angrefristen betyr den stÃ¸rste usikkerhet
 for de selgere som mer eller mindre baserer sin virksomhet pÃ¥ salg til
 kunder som egentlig ikke Ã¸nsker Ã¥ kjÃ¸pe tingen. En lovfestet
-betenkningstid medvirker 1 sÃ¥ fall til en ytterligere sanering av hele
+betenkningstid medvirker i sÃ¥ fall til en ytterligere sanering av hele
 dÃ¸rsalgsbransjen ved at de selgere som ikke klarer seg i konkurransen
 uten bruk av utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil mÃ¥tte innstille sin
 virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ andre veier.Â»footnote:[Lovutvalgets
@@ -215,7 +215,7 @@ I lovproposisjonen sa Justisdepartementet at
 Â«Det er grunn til Ã¥ tro at en lovfestet omrÃ¥dningstid i fÃ¸rste rekke
 vil fÃ¥ reell virkning for foretak som utnytter markedet med ufine
 forretningsmetoder og ikke vil bety noe vesentlig for omsetningen for
-de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-72) Side 6]
+de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-1972) Side 6]
 
 Formuleringen fra lovutvalget og Justisdepartementet gir grunnlag for
 fÃ¸lgende mÃ¥l:
@@ -228,7 +228,8 @@ knyttes til selgerfirmaene, husholdene, forbrukerorganene og til
 rettsapparatet. I fig. 3.1 gis en enkel oversikt over tilsiktede
 virkninger pÃ¥ disse fire omrÃ¥dene:
 
-FIXME Lag figur 3.1 pÃ¥ nytt side 33
+.Mulige virkninger av loven
+image::images/mulige-virkninger.svg[scaledwidth=70%,align="center"]
 
 ==== Konkrete virkninger i selgerfirmaene
 
@@ -239,7 +240,7 @@ oppfylt.
 
 Informasjonsplikt.
 
-Etter lovens Â§ 4 skal selgeren, samtidig med at han inngÃ¥r avtalen
+Etter lovens Â§Â 4 skal selgeren, samtidig med at han inngÃ¥r avtalen
 eller ordren, overlate kjÃ¸peren et formular som tydelig opplyser om
 kjÃ¸perens rett etter denne lov. Lovutvalget ansÃ¥ Â«det som meget
 vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥ en sÃ¥
@@ -253,7 +254,7 @@ kan gÃ¥ fram for Ã¥ komme seg lÃ¸s fra avtalen. Dette kan medvirke til at
 kundene i stÃ¸rre grad vil reagere overfor avtaler de egentlig ikke
 Ã¸nsker Ã¥ inngÃ¥ og dermed bidra til Ã¥ gjÃ¸re angrefristsystemet mer
 effektivt, samtidig som det kan drive selgeren til Ã¥ utvise stÃ¸rre
-forsiktighet 1 valg av metoder.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling
+forsiktighet i valg av metoder.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling
 Side 17]
 
 FÃ¸lgende konkrete mÃ¥l kan stilles opp:
@@ -263,7 +264,7 @@ angrefristopplysninger ved alle bestillinger eller kjÃ¸p.
 
 Rett til Ã¥ heve avtale eller ordre
 
-I Â§Â§ 1 og 2 gis kjÃ¸peren rett til Ã¥ fragÃ¥ avtalen eller ordren pÃ¥
+I Â§Â§Â 1 og 2 gis kjÃ¸peren rett til Ã¥ fragÃ¥ avtalen eller ordren pÃ¥
 visse betingelser. Det er et konkret mÃ¥l at
 
 MÃ¥l 5:: direkteselgere skal la kjÃ¸peren gÃ¥ fra ordren eller avtalen om
@@ -313,7 +314,7 @@ og at
 MÃ¥l 10:: kjÃ¸pere som oppfyller betingelsene i angrefristloven vil ta
 skritt for Ã¥ fÃ¥ hevet sine ordre eller avtaler (Jfr. MÃ¥l 5)
 
-Forskjellen mellom mÃ¥l 9 og 10 ligger 1 at MÃ¥l 9 kan oppfylles
+Forskjellen mellom mÃ¥l 9 og 10 ligger i at MÃ¥l 9 kan oppfylles
 uavhengig av loven. MÃ¥l 10 forutsetter at forbrukerne kan benytte
 loven aktivt.
 
@@ -327,10 +328,11 @@ lovvirkningene. En kan fÃ¥ kunnskap om
  * kjÃ¸psatferd og
  * kjÃ¸pserfaringer
 
-Fig. 3.2 gir en oversikt over de omrÃ¥dene som bÃ¸r med 1 en
+Fig. 3.2 gir en oversikt over de omrÃ¥dene som bÃ¸r med i en
 undersÃ¸kelse og hvilke sammenhenger det er aktuelt Ã¥ beskrive nÃ¦rmere.
 
-FIXME lag figur 3.2 undersÃ¸kelsesomrÃ¥der osv side 36
+.UndersÃ¸kelsesomrÃ¥der og oversikt over mulige sammenhenger mellom dem
+image::images/undersoekelsesomraader.svg[scaledwidth=100%,align="center"]
 
 Ulike forbrukergrupper vil i forskjellig grad fÃ¥
 direktesalgstilbud. Forbrukergruppene kan beskrives etter
