X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/a798bbb4a438925f9f30c6dfc4afb6b9654fe59d..256ddb310f3ec602f0b517d75b51342c7cf4cb63:/rapport-kap07.adoc

diff --git a/rapport-kap07.adoc b/rapport-kap07.adoc
index 8c8d8a3..aaa61ca 100644
--- a/rapport-kap07.adoc
+++ b/rapport-kap07.adoc
@@ -1,15 +1,15 @@
 == Lovkunnskap
 
 [quote]
-"KjÃ¸peren kan fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren
+Â«KjÃ¸peren kan fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren
 innen utgangen av den 10. dag som fÃ¸lger etter den dag kjÃ¸peren
-inngikk avtalen eller innga ordren (angrefrist)." (prg. 2).
+inngikk avtalen eller innga ordren (angrefrist).Â» (prg. 2).
 
 === Hvilken kunnskap forbrukerne trenger og hvordan de kan fÃ¥ den
 
-Lovutvalget ansÃ¥ "det som meget vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res
+Lovutvalget ansÃ¥ Â«det som meget vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res
 oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥ en sÃ¥ effektiv mÃ¥te som
-mulig...". For Ã¥ sikre kjÃ¸perne den nÃ¸dvendige.  informasjon, ble
+mulig...Â». For Ã¥ sikre kjÃ¸perne den nÃ¸dvendige.  informasjon, ble
 selgeren i prg. 4 pÃ¥lagt en informasjonsplikt.
 
 I foregÃ¥ende kapittel er det vist at en ikke liten del av kjÃ¸perne var
@@ -77,7 +77,7 @@ fÃ¸lgende omrÃ¥der:
 ==== Kjenner forbrukerne til en angrefrist?
 
 PÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥l om man har hÃ¸rt om en lovbestemt angrefrist
-("angrefristloven"), fÃ¥r en fÃ¸lgende fordeling!
+(Â«angrefristlovenÂ»), fÃ¥r en fÃ¸lgende fordeling!
 
 FIXME Lag tabell 7.1 Kjennskap til loven
 
@@ -102,7 +102,7 @@ FIXME Lag tabell 7.3 Fristens starttidspunkt side 84
 Fordelingene viser at kjÃ¸perne er noe bedre orientert om angrefristens
 lengde enn gjennomsnittet, mens forskjellene er noe mindre for
 fristens starttidspunkt.  Postordremarkedet har lenge benyttet
-"returrett" med en bestemt frist regnet fra varens mottak i sin
+Â«returrettÂ» med en bestemt frist regnet fra varens mottak i sin
 reklamevirksomhet overfor forbrukerne. Dette forhold kan virke inn pÃ¥
 folks oppfatning av hvilke rettigheter de har etter deme loven.
 
@@ -115,8 +115,8 @@ varen mottas.
 
 ==== Salgsformer som omfattes av fristen
 
-Avtalen eller ordren mÃ¥ inngÃ¥s "pÃ¥ annet sted enn fast salgssted for
-selgeren eller representanten" om den skal gjelde.  Vi har spurt om
+Avtalen eller ordren mÃ¥ inngÃ¥s Â«pÃ¥ annet sted enn fast salgssted for
+selgeren eller representantenÂ» om den skal gjelde.  Vi har spurt om
 ved hvilke typer salg denne. angrefristen gjelder. Det var mulig Ã¥
 avgi flere svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let, og det gir en hÃ¸y samlet prosentsum.
 
@@ -130,15 +130,15 @@ gjelder ikke postordre, men postordrefirmaene gir ofte returrett fra
 det tidspunkt varen mottas, sÃ¥ svaret kan ikke uten videre
 kategoriseres som feilaktig.  Samlet mÃ¥ man kunne si at fordelene ved
 loven overvurderes endel. Dette bekreftes bl.a. av at nÃ¦r 20 pst. i
-A-utvalget mener at fristen ogsÃ¥ gjelder i forretninger og/eller "ved
-alle salg".
+A-utvalget mener at fristen ogsÃ¥ gjelder i forretninger og/eller Â«ved
+alle salgÂ».
 
 ==== Om fristen. omfatter varer og tjenester
 
-Prg. 1 i loven definerer forbrukerkjÃ¸p som "kjÃ¸p fra en yrkesselger i
+Prg. 1 i loven definerer forbrukerkjÃ¸p som Â«kjÃ¸p fra en yrkesselger i
 denne egenskap av ting som etter forholdene framtrer hovedsakelig til
 personlig bruk for kjÃ¸peren, hans husstand eller omgangskrets eller
-til personlige formÃ¥l ellers". Loven omfatter ikke tjenester.
+til personlige formÃ¥l ellersÂ». Loven omfatter ikke tjenester.
 
 Vi har spurt om fristen gjelder bare varer, eller om den ogsÃ¥ gjelder
 abonnementer, forsikringer og andre tjenester.
@@ -146,14 +146,14 @@ abonnementer, forsikringer og andre tjenester.
 FIXME Lag Tabell 7.5 Om fristen omfatter varer og tjenester side 86
 
 Tendensen er ogsÃ¥ her at lovens omfang overvurderes endel, og noe mer av
-kjÃ¸pergruppen. I de to av tre foregÃ¥ende spÃ¸rsmÃ¥l er ordet "varer" benyttet
-alene, og ikke "varer og tjenester". Antall korrekte svar kan da muligens Ã¸ke
+kjÃ¸pergruppen. I de to av tre foregÃ¥ende spÃ¸rsmÃ¥l er ordet Â«varerÂ» benyttet
+alene, og ikke Â«varer og tjenesterÂ». Antall korrekte svar kan da muligens Ã¸ke
 noe av den grunn, men antakelig ikke sÃ¥ meget.
 
 ==== Betalingens betydning
 
-I prg. 3 er det fastsatt at fragÃ¥elsesretten ikke gjelder "etter at
-kjÃ¸peren uten forbehold har betalt kjÃ¸pesummen helt ut....". Med andre
+I prg. 3 er det fastsatt at fragÃ¥elsesretten ikke gjelder Â«etter at
+kjÃ¸peren uten forbehold har betalt kjÃ¸pesummen helt ut....Â». Med andre
 ord bortfaller angrefristen ved kontant betaling av kjÃ¸pesummen,
 uansett om angrefristlovens Ã¸vrige kriterier er oppfylt.  SpÃ¸rsmÃ¥let
 fikk fÃ¸lgende formulering:
@@ -191,12 +191,12 @@ faktisk gjÃ¸r.
 Har nÃ¥ folk svart som de skal pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene?
 
 SpÃ¸rreskjemaet er konstruert slik at en bare fÃ¥r frem svar som
-intervjupersonene aktivt gir. Det er rom for "vet ikke"-svar, samtidig
-som lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥l bare rettes til dem som "har hÃ¸rt om en
-lovbestemt angrefrist". Av alle de spurte sier hver fjerde at de ikke
+intervjupersonene aktivt gir. Det er rom for Â«vet ikkeÂ»-svar, samtidig
+som lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥l bare rettes til dem som Â«har hÃ¸rt om en
+lovbestemt angrefristÂ». Av alle de spurte sier hver fjerde at de ikke
 har hÃ¸rt om fristen. Blant dem som har hÃ¸rt om fristen er de mange som
-velger "vet-ikke"-alternativet pÃ¥ de enkelte spÃ¸rsmÃ¥l. Denne bruk av
-"vet ikke"-svar skulle indikere at de som gir et svar mener seg Ã¥ ha
+velger Â«vet-ikkeÂ»-alternativet pÃ¥ de enkelte spÃ¸rsmÃ¥l. Denne bruk av
+Â«vet ikkeÂ»-svar skulle indikere at de som gir et svar mener seg Ã¥ ha
 en viss oppfatning av loven.
 
 En mÃ¥ kunne si at de standpunkter som inntas i en forstand er
@@ -205,8 +205,8 @@ oppfatter fristen, det vÃ¦re seg riktig eller galt ut fra lovformuleringene. 29.
 
 Erfaringene fra forundersÃ¸kelsen bekrefter ogsÃ¥ at folk svarer slik at de
 oppfatter at fristen mÃ¥ vÃ¦re. Et uttrykk for dette var at intervjupersoner ved
-tvil om riktig svar, motiverte svaret med at "om det ikke er sÃ¥nn, sÃ¥ burde det
-vÃ¦re det ".
+tvil om riktig svar, motiverte svaret med at Â«om det ikke er sÃ¥nn, sÃ¥ burde det
+vÃ¦re det Â».
 
 [quote]
 - Hvordan kan det ha seg at folks oppfatning av sine rettigheter
@@ -268,8 +268,8 @@ FIXME Lag Tabell 7.9 Avbestillingsvurdering *) etter andel riktige lovkunnskapss
 Avbestillingsvurdering Ja Nei Vet ikke Pst. Pst. Pst. Alle Tee
 Andel riktige lovkunnskaps- 42.16 44,1 43,6 svar N 915 332 7 564 xx)
 
-*) "Vurderte de kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre 1 lÃ¸pet
-av angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling?"
+*) Â«Vurderte de kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre 1 lÃ¸pet
+av angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling?Â»
 
 **) Bare kjÃ¸pere som har avgitt lovkunnskapssvar er tatt med i denne
 tabellen.
@@ -317,8 +317,8 @@ MCA-analyse avkrefter at svarene 1 tabell 7.10 samlet ikke kan
 forklare forandringer i lovkunnskapsnivÃ¥et hverken i kjÃ¸per- eller
 ikke-kjÃ¸per-utvalget.
 
-Vi har spurt kjÃ¸perne om de "fikk et skjema med opplysninger om
-angrefristen overlevert ved bestillingene". SpÃ¸rsmÃ¥let er ment Ã¥ dekke
+Vi har spurt kjÃ¸perne om de Â«fikk et skjema med opplysninger om
+angrefristen overlevert ved bestillingeneÂ». SpÃ¸rsmÃ¥let er ment Ã¥ dekke
 bÃ¥de egne skjemaer i tillegg til selve avtalen eller bestillingen, sÃ¥
 vel som de tilfeller der orienteringen er trykket pÃ¥ samme ark som
 avtaleteksten.
@@ -332,8 +332,8 @@ omkring 40 pst. for varegruppene over 500 kroner.
 
 Tabell 7.11 viser at bare hver fjerde kjÃ¸per har registrert de
 skriftlige angrefristopplysningene.  En av betingelsene for Ã¥ komme
-med i kjÃ¸pergruppen er at en har "betalt en tid etter
-bestillinger". Det vil si at kontantkjÃ¸pere ikke skal vÃ¦re inkludert i
+med i kjÃ¸pergruppen er at en har Â«betalt en tid etter
+bestillingerÂ». Det vil si at kontantkjÃ¸pere ikke skal vÃ¦re inkludert i
 dette utvalget.
 
 En forklaring kan vÃ¦re at kjÃ¸perne ikke har lagt merke til eller ikke
@@ -364,18 +364,18 @@ nÃ¦rmere drÃ¸ftet i kapittel 10.
 
 Skjemamottakerne ble spurt om de hadde lest skjemaet fÃ¸r angrefristens
 utlÃ¸p.  Vel halvparten oppgav at de hadde lest skjemaet grundig fÃ¸r
-fristen utlÃ¸p, 68 oppgav flyktig lesning. 12 svarte "har ikke lest" og
-4 "vet ikke".
+fristen utlÃ¸p, 68 oppgav flyktig lesning. 12 svarte Â«har ikke lestÂ» og
+4 Â«vet ikkeÂ».
 
 Det har forekommet at avtaler eller bestillinger er tilbakedatert av
 selgere slik at de pÃ¥ den mÃ¥ten kan unngÃ¥ at kjÃ¸peren benytter
 angrefristen. Derfor har vi spurt om de sÃ¥ etter om skjemaet var
 tilstrekkelig utfylt og at datoen var riktig. 57 pst. sa da at de sÃ¥
-etter, 16 pst. sÃ¥ ikke etter og 25 pst. svarte "vet ikke".
+etter, 16 pst. sÃ¥ ikke etter og 25 pst. svarte Â«vet ikkeÂ».
 
 Vi spurte videre alle kjÃ¸perne om selgeren pÃ¥ egen hÃ¥nd redegjorde for
 innholdet 1 avtalen (kontrakten), og, hvis det ble bekreftet, om
-selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. Ordet "skjema" dekker
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. Ordet Â«skjemaÂ» dekker
 her bÃ¥de selve avtalen eller bestillingen og
 angrefristopplysningene. 34 pst. av kjÃ¸perne svarte at selgeren
 redegjorde for innholdet. Disse 34 pst. fikk spÃ¸rsmÃ¥l om selgeren la
@@ -485,9 +485,9 @@ faktorer som kan pÃ¥virke lovkunnskapsnivÃ¥et.
 ===  Angrefristen. et ekstra salgsargument?
 
 I uttalelsen om lovforslaget fra ForliksrÃ¥det i Bergen kommune ble det
-pÃ¥pekt at "det er meget mulig at nettopp denne form for omsetning
+pÃ¥pekt at Â«det er meget mulig at nettopp denne form for omsetning
 kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om
-"angrefrist" for kontrakter inngÃ¥tt i kjÃ¸perens eget hjem." Ut fra
+Â«angrefristÂ» for kontrakter inngÃ¥tt i kjÃ¸perens eget hjem.Â» Ut fra
 denne vurdering var vi interessert i om selgerne i praksis benyttet
 fristen som et salgsargument.
 
@@ -497,16 +497,16 @@ Utsagnet er formulert i MÃ¥l 17:
 En angrefrist vil fÃ¥ den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i
 ens eget hjem og at dÃ¸rsalg derfor vil Ã¸ke i omfang.
 
-I forundersÃ¸kelsen hadde en med et spÃ¸rsmÃ¥l om dette: "Har De inntrykk
-av at angrefristen blir brukt som salgsargument?" Imidlertid ville
+I forundersÃ¸kelsen hadde en med et spÃ¸rsmÃ¥l om dette: Â«Har De inntrykk
+av at angrefristen blir brukt som salgsargument?Â» Imidlertid ville
 svaret fÃ¸rst og fremst gi kjÃ¸perens oppfatning av selgerens motiv for
 Ã¥ orientere om fristen. Denne oppfatningen vil nok i for stor grad
 vÃ¦re pÃ¥virket av en rekke forhold under og etter kjÃ¸pet, og ikke minst
 av selgerens personlige fremtreden.
 
-I hovedundersÃ¸kelsen har vi spurt kjÃ¸perene direkte om de "synes det
+I hovedundersÃ¸kelsen har vi spurt kjÃ¸perene direkte om de Â«synes det
 var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥r de hadde angrefrist, - eller om
-fristen betÃ¸d lite fra eller til".
+fristen betÃ¸d lite fra eller tilÂ».
 
 Vi har i tabell 7.15
 satt dette svaret sammen med svaret pÃ¥ om selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare
@@ -525,8 +525,8 @@ fri: sten eller ikke nevnte noe om den. Utsagnet i MÃ¥l 17 kan ikke
 avkreftes ut fra tabell 7.15.
 
 Vi har ikke materiale som kan bekrefte eller avkrefte uttalelsen om at
-dÃ¸rsalg "kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen
-om "angrefrist"". Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
+dÃ¸rsalg Â«kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen
+om Â«angrefristÂ»Â». Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
 hypotesen om at det er lettere for forbrukere Ã¥ bestemme seg for et
 kjÃ¸p nÃ¥r de kjenner til en angrefrist. Noe som kan bidra til Ã¥ lette
 salgsarbeidet ved at kjÃ¸pemotstanden blir mindre. Lovutvalget var
@@ -546,12 +546,12 @@ kredittmarket, er med pÃ¥ Ã¥ forsterke de sosiale ulikheter som mÃ¥tte
 eksistere pÃ¥ forhÃ¥nd.
 
 I en undersÃ¸kelse om boligmarkedet i Oslo ved Institutt for
-statsvitenskap fant Lars Gulbrandsen og Ulf Torgersen at "mange synes
+statsvitenskap fant Lars Gulbrandsen og Ulf Torgersen at Â«mange synes
 Ã¥ oppnÃ¥ en dÃ¥rligere lÃ¸sning enn deres Ã¸konomiske ressurser skulle
-tilsiâ. Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en "offensiv Ã¸konomisk
-holdning". Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en "vente
-og hÃ¥pe"-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde
-vÃ¦rt i en "prÃ¸v Ã¥ skaffe seg"-situasjon med objektivt sett flere
+tilsiÂ». Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en Â«offensiv Ã¸konomisk
+holdningÂ». Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en Â«vente
+og hÃ¥peÂ»-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde
+vÃ¦rt i en Â«prÃ¸v Ã¥ skaffe segÂ»-situasjon med objektivt sett flere
 valgmuligheterfootnote:[GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, ULF. Unge
 familier og boligproblemer 1 Oslo - teforier om boligmarkedet, sÃ¸king
 etter bolig, faktisk boligsituasjon.  Institutt for statsvitenskap
@@ -634,7 +634,7 @@ fristen, antall angrefristkjÃ¸p eller
 kjÃ¸psmisnÃ¸ye/avbestillingsvurdering gir forskjeller 1
 lovkunnskapsnivÃ¥.
 
-Testing av mÃ¥lformulerinaene i kapittel 3 har fÃ¥tt
+Testing av mÃ¥lformuleringene i kapittel 3 har fÃ¥tt
 fÃ¸lgende utfall:
 
 MÃ¥l 4 om rettighetsopplysninger fra selger er bare oppfylt 1
