X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/a798bbb4a438925f9f30c6dfc4afb6b9654fe59d..256ddb310f3ec602f0b517d75b51342c7cf4cb63:/rapport-kap06.adoc?ds=sidebyside

diff --git a/rapport-kap06.adoc b/rapport-kap06.adoc
index abb5ecc..54cc09f 100644
--- a/rapport-kap06.adoc
+++ b/rapport-kap06.adoc
@@ -6,9 +6,9 @@ Dette kapittel sÃ¸ker Ã¥ beskrive de erfaringer folk har: Hvilke vare de
 har kjÃ¸pt og hvor fornÃ¸yd de er med denne handelen.
 
 Et utvalg pÃ¥ 732 forbrukere fikk spÃ¸rsmÃ¥l om sine erfaringer.
-Utvalgskriteriet var at de svarte bekreftende pÃ¥ at "de i lÃ¸pet av
+Utvalgskriteriet var at de svarte bekreftende pÃ¥ at Â«de i lÃ¸pet av
 siste Ã¥r har kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥ messer, spesielle bussturer,
-ved selskapssalg eller lignende og betalt en tid etter bestillingen."
+ved selskapssalg eller lignende og betalt en tid etter bestillingen.Â»
 
 FIXME Lag Tabell 6.1 Varer kjÃ¸pt ved direktesalg side 63
 
@@ -30,7 +30,7 @@ FIXME Lag Tabell 6.2 KjÃ¸p etter salgsform side 63
 Tabell 6.1 viser at omtrent tredjedelen av salgene er bÃ¸ker. Den neste
 tredjedelen av kjÃ¸pene er delt likt mellom stÃ¸vsugere, tekstiler/sko,
 kjÃ¸kkenutstyr og mÃ¸bler/tepper/persienner. Den gjenstÃ¥ende andel er
-delt mellom flere varegrupper, der "andre varer"" utgjÃ¸r hoveddelen.
+delt mellom flere varegrupper, der Â«andre varerÂ» utgjÃ¸r hoveddelen.
 
 Som en kan vente av salgstilbudene, stÃ¥r dÃ¸rsalgene for ca. 60 prosent av
 kjÃ¸pene. Antallet kjÃ¸p er stÃ¸rst for de laveste kjÃ¸pesummene. Vel en
@@ -42,7 +42,7 @@ denne salgsformen utenfor, blir andelen kvinner 5 prosent Nenne
 overrepresentasjonen pÃ¥ 5 prosent kan skyldes at kvinner er mer
 tilstedvÃ¦rende i husholdningene enn menn og mÃ¸ter
 direktesalgstilbudene oftere. (Jfr. MÃ¥l 11). :KjÃ¸nnsrollemÃ¸nsteret
-avspeiles i at andelen ""hovedforsÃ¸rgere"" blant kjÃ¸perne bare er 39
+avspeiles i at andelen Â«hovedforsÃ¸rgereÂ» blant kjÃ¸perne bare er 39
 prosent, mens den er 48 prosent i det representative utvalget. KjÃ¸pesummene
 er noe hÃ¸yere for mennene i utvalget enn for kvinnene. 57 prosent av
 mennene og ca. 48 prosent av kvinnene oppgir kjÃ¸pesummer pÃ¥ over 200 kr.
@@ -53,14 +53,14 @@ forskjeller mellom gruppen av kjÃ¸pere og det representative utvalget.
 
 === Anger og misnÃ¸ye
 
-Lovutvalget tok bÃ¥de sikte pÃ¥ "situasjoner selgeren har opptrÃ¥dt med
+Lovutvalget tok bÃ¥de sikte pÃ¥ Â«situasjoner selgeren har opptrÃ¥dt med
 utilbÃ¸rlig press og overrumplingsmetoder og der hvor selgeren ikke sÃ¥
 mye er Ã¥ bebreide, men hvor salget hovedsaklig skyldes en uoverveiet
-innskytelse hos kjÃ¸peren".
+innskytelse hos kjÃ¸perenÂ».
 
-Skal forbrukeren kunne nyttiggjÃ¸re seg en "angrefrist" mÃ¥ det
+Skal forbrukeren kunne nyttiggjÃ¸re seg en Â«angrefristÂ» mÃ¥ det
 foreligge et Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
-kjÃ¸p. Denne "anger" er den nÃ¸kkel som lovens bestemmelser bygger
+kjÃ¸p. Denne Â«angerÂ» er den nÃ¸kkel som lovens bestemmelser bygger
 pÃ¥. Ved passivitet fra kjÃ¸perens side blir avtalen bindende.
 
 Lovutvalget sÃ¸kte Ã¥ vite hvor utbredt et slikt Ã¸nske eller anger var,
@@ -76,9 +76,9 @@ avklare det samme: Ãnsket om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
 kjÃ¸p. En rekke utenforliggende faktorer pÃ¥virker de svar en fÃ¥r om
 dette. Da vi spÃ¸r om tidligere kjÃ¸p kan problemstillingen vÃ¦re
 uaktuell - forhold ved kjÃ¸pet hÃ¸rer fortiden til. Videre kan det vÃ¦re
-vanskelig Ã¥ innrÃ¸mme at man har foretatt noe som kan omfattes som "en
-uoverveiet innskytelse", selv overfor en nÃ¸ytral
-intervjuer. Avslutningsvis kan en "anger" ha liten betydning for
+vanskelig Ã¥ innrÃ¸mme at man har foretatt noe som kan omfattes som Â«en
+uoverveiet innskytelseÂ», selv overfor en nÃ¸ytral
+intervjuer. Avslutningsvis kan en Â«angerÂ» ha liten betydning for
 intervjupersoner fordi kjÃ¸pesummen var lav. Slike forhold mÃ¥ tas med i
 betraktningen nÃ¥r spÃ¸rsmÃ¥lene formuleres.
 
@@ -87,13 +87,13 @@ kan pÃ¥ de spÃ¸rsmÃ¥lene som er stilt.  Erfaringene fra
 intervjuundersÃ¸kelser bekrefter at opplysninger om tidligere atferd
 kan vÃ¦ra mindre avhengige av slike utenforliggende forhold som svar pÃ¥
 vurderings/holdningsspÃ¸rsmÃ¥l. SpÃ¸rsmÃ¥l av begge kategorier er derfor
-benyttet for Ã¥ kunne gi en oversikt over omfanget av "anger". Tre
+benyttet for Ã¥ kunne gi en oversikt over omfanget av Â«angerÂ». Tre
 spÃ¸rsmÃ¥l registrerer tidligere atferdsuttrykk for mulig misnÃ¸ye - og
 kjÃ¸perens egen vurdering av kjÃ¸pet pÃ¥ intervjutidspunktet:
 
 1. Hvis man bekrefter at man ville kjÃ¸pe samme vare igjen pÃ¥ samme
    mÃ¥te, burde det vÃ¦re et uttrykk for at man var fornÃ¸yd med kjÃ¸pet
-   og ikke "angret". Vi har derfor spurt om hva kjÃ¸perne ville gjÃ¸re
+   og ikke Â«angretÂ». Vi har derfor spurt om hva kjÃ¸perne ville gjÃ¸re
    om de fikk tilbudet en gang til og igjen kunne velge: Ville de da
    kjÃ¸pe varen pÃ¥ denne mÃ¥ten, kjÃ¸pt vare i butikk eller kanskje
    utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet? 54 prosent av utvalget ville ha
@@ -108,9 +108,9 @@ kjÃ¸perens egen vurdering av kjÃ¸pet pÃ¥ intervjutidspunktet:
 
 3. Et utsagn om at en ikke er helt fornÃ¸yd med kjÃ¸pet, vil ogsÃ¥ kunne
    gi en indikasjon pÃ¥ om man ville benytte seg av en angrefrist. 15
-   prosent av utvalget bekreftet at de "ikke var helt fornÃ¸yd med et
-   slikt kjÃ¸p" siste Ã¥r. Hvis vi bare ser pÃ¥ det siste kjÃ¸pet var 9
-   prosent "ikke helt fornÃ¸yd".
+   prosent av utvalget bekreftet at de Â«ikke var helt fornÃ¸yd med et
+   slikt kjÃ¸pÂ» siste Ã¥r. Hvis vi bare ser pÃ¥ det siste kjÃ¸pet var 9
+   prosent Â«ikke helt fornÃ¸ydÂ».
 
 I Marketing Links 1977-undersÃ¸kelsefootnote:[UndersÃ¸kelsen er
 foretatt for Direktesalgsforbundet av Marketing Link a.s og
@@ -126,9 +126,9 @@ med fordelingen i vÃ¥r undersÃ¸kelse:
 
 FIXME Lag Tabell 6.4 KjÃ¸psvurdering siste kjÃ¸p side 66
 
-Sammenstillingen i tabell 6.4 viser at andelene som "ikke er helt
-fornÃ¸yd" og har gjort en "dÃ¥rlig handel" er nesten identiske, 8 og 9
-pst. PostenketsundersÃ¸kelsen har en hÃ¸yere "vet ikke"- prosent som
+Sammenstillingen i tabell 6.4 viser at andelene som Â«ikke er helt
+fornÃ¸ydÂ» og har gjort en Â«dÃ¥rlig handelÂ» er nesten identiske, 8 og 9
+pst. PostenketsundersÃ¸kelsen har en hÃ¸yere Â«vet ikkeÂ»- prosent som
 dels kan skyldes ulik intervjuform og at dels fÃ¦rre i 1977 har en
 positiv eller nÃ¸ytral kjÃ¸psvurdering.
 
@@ -138,10 +138,10 @@ fornÃ¸yd. Grunnlaget for sammenregningen er gitt i vedlegg 1.
 
 For Ã¥ fÃ¥ et samlet mÃ¥l pÃ¥ hvor fornÃ¸yd man er med varen er svarene
 regnet sammen. De som ikke ville kjÃ¸pe varen igjen pÃ¥ samme mÃ¥ten -
-som vurderte avbestilling samen med andre eller "ikke har vÃ¦rt helt
-fornÃ¸yd" med kjÃ¸pet er betegnet som "misfornÃ¸yde". De som har svart at
+som vurderte avbestilling samen med andre eller Â«ikke har vÃ¦rt helt
+fornÃ¸ydÂ» med kjÃ¸pet er betegnet som Â«misfornÃ¸ydeÂ». De som har svart at
 de ville kjÃ¸pe igjen, at de ikke vurderte avbestilling og avkrefter at
-de "ikke er helt fornÃ¸yde" klassifiseres i gruppen "positive".  Andre
+de Â«ikke er helt fornÃ¸ydeÂ» klassifiseres i gruppen Â«positiveÂ».  Andre
 svarkombinasjoner kommer da mellom disse ytterpunktene, slik det
 fremgÃ¥r i vedlegg 1. Bare svar som gjelder siste kjÃ¸p er tatt med i
 denne indeksen.
@@ -189,7 +189,7 @@ Det er forskjeller mellom kjÃ¸pere i spredt/tettbygde omrÃ¥der, men
 mÃ¸nsteret er ikke konsistent. Materialet viser heller ikke pÃ¥ dette
 punkt noen forskjell etter husstandens inntekt.
 
-De 110 som "ikke var helt fornÃ¸yde" med sitt kjÃ¸p ble bedt om Ã¥ oppgi
+De 110 som Â«ikke var helt fornÃ¸ydeÂ» med sitt kjÃ¸p ble bedt om Ã¥ oppgi
 Ã¥rsakene til sin misnÃ¸ye. 20 oppgir at varen ved nÃ¦rmere ettertanke
 var for dyr, 39 at varen ikke holdt hva den lovet, 13 at de kunne
 kjÃ¸pt bedre/ billigere et annet sted, 13 at de ikke hadde bruk for
@@ -211,11 +211,11 @@ drÃ¸fting. Svarer de muntlige rapporten til kjÃ¸pernes faktiske
 opplevelser, eller med andre ord, er dataene valide? Om vi godtar at
 de verbale utsagn avspeiler personenes tilfredshet eller utilfredshet,
 kan det fortsatt vÃ¦re problemer med Ã¥ tolke eller vurdere slike
-data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen "Skal formÃ¥let
+data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen Â«Skal formÃ¥let
 for forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds
-forbruger?"footnote:[ÃHLANDER, Folke. "Skal mÃ¥let for
-forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfredsforbruger" i Rask-Jensen og
-Ãhlander. "Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikk".  Abertslund
+forbruger?Â»footnote:[ÃHLANDER, Folke. Â«Skal mÃ¥let for
+forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfredsforbrugerÂ» i Rask-Jensen og
+Ãhlander. Â«Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikkÂ».  Abertslund
 1977. SÃ¦rlig side 268-831.]. Vanskelighetene med Ã¥ fortolke og Ã¥ bruke
 tilfredshetsmÃ¥linger til forbrukerpolitiske formÃ¥l summeres opp i
 fÃ¸lgende punkter:
@@ -225,7 +225,7 @@ fÃ¸lgende punkter:
    vurderingsmessig positive ord oftere og i flere sammenhenger enn
    vurderingsmessig negative ord.
  * Forventningseffekter: At de intervjuede muligens vil avgi svar, som
-   ikke antyder noe om deres "sanne" tilfredshet, enten fordi de
+   ikke antyder noe om deres Â«sanneÂ» tilfredshet, enten fordi de
    Ã¸nsker Ã¥ glede undersÃ¸keren - gir de svar de tro er Ã¸nsket - eller
    fordi de tror at det er i deres egen interesse Ã¥ fremstille sine
    synspunkter uriktig.
@@ -254,10 +254,10 @@ spÃ¸rsmÃ¥l sammen i en indeks, skulle gi en stÃ¸rre trygghet for at
 kravet til validitet og ogsÃ¥ reabilitet bli oppfyltfootnote:[HELLEVIK,
 0. side 259.]. NÃ¥r det samles data om kjÃ¸psmisnÃ¸ye, er det ikke for Ã¥
 gi bedre underlag for Ã¥ oppnÃ¥ forbrukerpolitiske eller
-bedriftsÃ¸konomiske Ã¸nskemÃ¥l om "en sÃ¥ hÃ¸j grad av tilfredsstillelse
-som muligt for forbrukerne"footnote:[ÃHLANDER, Folke.  side
+bedriftsÃ¸konomiske Ã¸nskemÃ¥l om Â«en sÃ¥ hÃ¸j grad av tilfredsstillelse
+som muligt for forbrukerneÂ»footnote:[ÃHLANDER, Folke.  side
 265.]. Hensikten her er Ã¥ belyse i hvilken grad subjektiv kjÃ¸psmisnÃ¸ye
-eller "anger" utlÃ¸ser sÃ¸king etter lovkunnskap slik angrefristsystemet
+eller Â«angerÂ» utlÃ¸ser sÃ¸king etter lovkunnskap slik angrefristsystemet
 forutsetter (MÃ¥l 7 og 8). Manglende kunnskap om alternative
 valgmuligheter (reell valgfrihet) og hensyn til langsiktige og
 samfunnsmessige betraktninger blir drÃ¸ftet i kapittel 10.
@@ -300,7 +300,7 @@ dette er selskapssalg, der man ofte vet hva en blir tilbudt pÃ¥
 forhÃ¥nd, men pÃ¥ den annen side likevel kanskje vanskelig kan avslÃ¥ en
 invitasjon. For dyrere varer, vil ofte flere besÃ¸k vÃ¦re nÃ¸dvendige,
 slik at salgsprosessen skjer trinnvis. For stÃ¸vsugere kan man fÃ¸rst
-sikre seg en avtale om demonstrasjon "nÃ¥r ektefellen er til stede".
+sikre seg en avtale om demonstrasjon Â«nÃ¥r ektefellen er til stedeÂ».
 Bestillingen blir fÃ¸rst opptatt ved denne demonstrasjonen. Slike
 salgsopplegg er nok ikke vanlig for bÃ¸ker og matvarer.
 
@@ -313,8 +313,8 @@ produkter annet sted. For dem som ikke hadde planlagt kjÃ¸pet synker
 denne andelen til 19 pst. 36.
 
 En av hovedgrunnene for Ã¥ foreslÃ¥ loven var ifÃ¸lge lovkomiteen at
-"kjÃ¸peren befinner seg i en uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥
-sammenligne pris og kvalitet med konkurrerende produkter". NÃ¥ mÃ¥ nok
+Â«kjÃ¸peren befinner seg i en uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥
+sammenligne pris og kvalitet med konkurrerende produkterÂ». NÃ¥ mÃ¥ nok
 denne formuleringen modereres noe selv om en kan konkludere med at
 planleggingsnivÃ¥et i de fleste hushold synes lavt.
 
@@ -380,7 +380,7 @@ FIXME Lag Tabell 6.9 Holdninger til direktesalg og antall angrefristkjÃ¸p (A-utv
 
 Denne tabellen viser at dat ikke er noen lineÃ¦r sammenheng mellom
 antall kjÃ¸p og holdning til direktesalg.  Imidlertid er gruppen
-"skeptiske" noe oftere kjÃ¸pere enn de andre. Dette avviket, selv om
+Â«skeptiskeÂ» noe oftere kjÃ¸pere enn de andre. Dette avviket, selv om
 det er lite, kan ikke forklares ut fra de hypoteser som er stilt opp
 foran.
 
@@ -396,8 +396,8 @@ slike kjÃ¸p blir ikke bekreftet i materialet.
 
 ==== KjÃ¸p og salgsutsatthet (MÃ¥l 15)
 
-NÃ¥ kan det vÃ¦re at "der ofte er tale om meget dygtige sÃ¦lgere, som
-udnytter uerfarne forbrugere", for Ã¥ sitere fra medlemsiorslaget fra
+NÃ¥ kan det vÃ¦re at Â«der ofte er tale om meget dygtige sÃ¦lgere, som
+udnytter uerfarne forbrugereÂ», for Ã¥ sitere fra medlemsiorslaget fra
 Nordisk RÃ¥d. UndersÃ¸kelsen begrenser seg til Ã¥ 9i grunnlag for Ã¥
 vurdere om Ã¸kt salasutsatthet gir flere kjÃ¸p. Sammenhengen mellom
 disse to variablene er gitt i tabell 6.10.
@@ -423,7 +423,7 @@ salgsformen stiger fra 20 til 37 ost. Med det undersÃ¸kelsesopplegg som
 er brukt, kan en ikke med full sikkerhet si om denne forskjell skyldes
 at kjÃ¸perne pÃ¥ forhÃ¥nd var skeptiske til disse salgsformene eller om
 kjÃ¸psmisnÃ¸yen har forÃ¥rsaket en noe mer negativ holdning. Det vil bare
-en "fÃ¸r- og etter"-undersÃ¸kelse kunne avklare. Imidlertid kan en ta
+en Â«fÃ¸r- og etterÂ»-undersÃ¸kelse kunne avklare. Imidlertid kan en ta
 det utgangspunkt at bÃ¥de de gode og de dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer
 utligner hverandre i sin virkning.  Med det utgangspunkt vil
 prosentforskjellene ovenfor fremtre som nettovirkninger, med andre ord
@@ -489,15 +489,15 @@ overvinner ogsÃ¥ den kjÃ¸pemotstand som mÃ¥tte ligge i en skeptisk
 holdning til omsetningsformen. At det kan vÃ¦re vanskelig Ã¥ stÃ¥ imot
 tilbudene fremgÃ¥r ogsÃ¥ av svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om ulemper ved dÃ¸rsalg
 i tabell 5.8. Over 40 pst. i A-utvalget avga svar i gruppene
-"uoverlagte impulskjÃ¸p" og "vanskelia Ã¥ si nei".
+Â«uoverlagte impulskjÃ¸pÂ» og Â«vanskelia Ã¥ si neiÂ».
 
 En annen mulighet er selvfÃ¸lgelia at de holdninger folk har gitt
-uttrykk for ikke sitter sÃ¥ dypt, det kan mer vÃ¦re en "mening" folk har
-enn en "holdning". Derfor gir den seg heller ikke atferdsmessig
+uttrykk for ikke sitter sÃ¥ dypt, det kan mer vÃ¦re en Â«meningÂ» folk har
+enn en Â«holdningÂ». Derfor gir den seg heller ikke atferdsmessig
 uttrykk i en kjÃ¸pssituasjon. Tabell 5.6 viser imidlertid at
 forbrukerne gir ganska skarpt uttrykk for sitt syn pÃ¥
-salgsformene. For hver salgsform har den stÃ¸rste gruppen valgt "bÃ¸r
-forbys" som sitt svar, tilsammen kan 40 pst. av A-utvalget
+salgsformene. For hver salgsform har den stÃ¸rste gruppen valgt Â«bÃ¸r
+forbysÂ» som sitt svar, tilsammen kan 40 pst. av A-utvalget
 karakteriseres som motstandere av disse salgsformene.  Et uttrykk for
 at dette er en vel innarbeidet holdning er at en rekke hushold har
 anskaffet egne skilt der de ber om Ã¥ slippe dÃ¸rsalg.
