X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/97c50bf15e15f1fae3414c6750b40a11922f2f80..dda1ebfc7200b7fe9959b6af9cec399afc9eefc5:/rapport-kap04.adoc?ds=inline

diff --git a/rapport-kap04.adoc b/rapport-kap04.adoc
index c7c45d9..9ee9703 100644
--- a/rapport-kap04.adoc
+++ b/rapport-kap04.adoc
@@ -29,11 +29,11 @@ dokumenter loven foreskrev. En meget stor del av de firmaer som ikke
 overleverte skjemaer solgte persienner.
 
 Med utgangspunkt i antall dÃ¸rsalg i juli og august 1971, har SPK
-regnet seg fram til at angrefristskjemaer ar overlevert ved ca. 85
-pst. av salgene.
+regnet seg fram til at angrefristskjemaer ar overlevert ved ca. 85% av
+salgene.
 
-Antall hevede kjÃ¸p utgjÃ¸r 4.6 pst. av de Antall salg der blanketter
-ble overlevert kjÃ¸peren.
+Antall hevede kjÃ¸p utgjÃ¸r 4,6% av de antall salg der blanketter ble
+overlevert kjÃ¸peren.
 
 I Norge har et stÃ¸rre direktesalgsfirma opplyst at de har tatt inn
 opplysninger om angrefristloven pÃ¥ selve kontraktformularet. De hadde
@@ -44,11 +44,11 @@ Dessverre foreligger det ikke noen samlet oversikt over de firmaer som
 helt eller delvis driver direktesalg i Norge. Om en hadde en slike
 oversikt over samtlige firmaer og enkeltpersoner kunne en fÃ¥ tilaang
 til korrespondanse med kjÃ¸pere, oversikt over tilbakebetaling av
-innbetalte belÃ¸p m.v.
+innbetalte belÃ¸p med videre.
 
 Disse data mÃ¥tte sÃ¥ sammenholdes med firmaets samlede salg for en
-bestemt tidsperiode. Antakeliq ville det vÃ¦re vanskelig Ã¥ fÃ¥ full
-tilaang til alle slike data, da de i mange firmaer betraktes som
+bestemt tidsperiode. Antakelig ville det vÃ¦re vanskelig Ã¥ fÃ¥ full
+tilgang til alle slike data, da de i mange firmaer betraktes som
 interne. Antakelig ville det vÃ¦re vanskeligere Ã¥ fÃ¥ tilaang til
 materiale i firmaer som kanskje ikke fullt ut fÃ¸lger lovens
 bestemmelser.
@@ -60,9 +60,9 @@ ta standpunkt til. Den stÃ¸rste feilkilden ville nok vÃ¦re at
 selgerfirmaene nok Ã¸nsker Ã¥ gjÃ¸re et sÃ¥ godt inntrykk som mulig om de
 kom med i en undersÃ¸kelse.
 
-Ut fra de opplysningene vi har om forlagene og nmsetningen av
+Ut fra de opplysningene vi har om forlagene og omsetningen av
 stÃ¸vsugere er ogsÃ¥ antallet Annulasjoner svÃ¦rt lite. Antallet enkeltsaker med
-skriftlige opplysninaer om kontakten mellom selger og kjÃ¸per ville vÃ¦re enda
+skriftlige opplysninger om kontakten mellom selger og kjÃ¸per ville vÃ¦re enda
 lavere.
 
 ==== Forbrukerne
@@ -97,7 +97,7 @@ uanmodet hadde oppsÃ¸kt kjÃ¸peren. Den er gjengitt som vedlegg 3 i
 innstillingen fra lovutvalget. Arbeidet var ikke et forsÃ¸k pÃ¥ Ã¥
 kvantifisere dÃ¸rsalget. Det ble derfor ikke innhentet opplysninger om
 for eksempel omsetningen fordelt nÃ¥ de forskjellige
-salasformer. Tilsammen forelÃ¥ det opplysninger om 267 klager, der 147
+salgsformer. Tilsammen forelÃ¥ det opplysninger om 267 klager, der 147
 kom inn under dÃ¸rsalgs/avbetalingskriteriet.
 
 ==== Rettsapparatet
@@ -117,7 +117,7 @@ bekreftet av erfaringer fra Norge.
 
 ==== Konklusjon
 
-Ved en undersÃ¸kelse av angrefristlovan mÃ¥ en ta i betraktning de
+Ved en undersÃ¸kelse av angrefristloven mÃ¥ en ta i betraktning de
 begrensede ressurser som stÃ¥r til rÃ¥dighet. Det mÃ¥ vÃ¦re et samsvar
 mellom omfanget av den vurdering som foretas og andre prioriterte
 prosjekter pÃ¥ forbrukeromrÃ¥det. En kan konkludere med at en
@@ -151,7 +151,7 @@ loven legger opp til. Sammenstilling av idealer og realiteter
 forekommer ofte i samfunnsvitenskapelig forskning.
 
 For Ã¥ fÃ¥ et samlet bilde ogsÃ¥ av omfanget av direktesalg, holdningene
-til disse salgsformene m.v. mÃ¥ en intervjue *et representativt utvalg
+til disse salgsformene med videre mÃ¥ en intervjue *et representativt utvalg
 av alle norske forbrukere*. Dette utvalget vil mÃ¥ttet omfatte bÃ¥de
 forbrukere som har foretatt angrefristkjÃ¸p og forbrukere som ikke har
 foretatt slike kjÃ¸p.
@@ -159,17 +159,17 @@ foretatt slike kjÃ¸p.
 For at forbrukerne skal fÃ¥ en reell mulighet til Ã¥ heve bestemte kjÃ¸p
 har man pÃ¥lagt selgerne en plikt til Ã¥ gi skriftelige opplysninger om
 kjÃ¸pernes rettigheter etter loven. PÃ¥ denne mÃ¥ten vil kjÃ¸perne kunne
-bli kjent med sine rettiaheter. NÃ¥ kan forbrukerne ha kjennskap til
+bli kjent med sine rettigheter. NÃ¥ kan forbrukerne ha kjennskap til
 angrefristen pÃ¥ forhÃ¥nd, slik at det kan bli vanskelig Ã¥ avgjÃ¸re
 hvilken kunnskap som skriver seg fra kjÃ¸pet og kunnskap fra Andre
 kilder. Skal en avgrense de virkninger som direkte knytter seg til
 kjÃ¸pssituasjonen fra andre forhold, er det nÃ¸dvendig ned et
-eksperiment- opplega. Ved Ã¥ undersÃ¸ke kjÃ¸perne fÃ¸r og etter kjÃ¸pet vil
+eksperimentopplegg. Ved Ã¥ undersÃ¸ke kjÃ¸perne fÃ¸r og etter kjÃ¸pet vil
 virkningen kunne fremtre som forskjellen fra Â«fÃ¸rÂ» til
 Â«etterÂ»-situasjonen. ((b-a) i fig 4.1).
 
 .Eksperiment med angrefrist som Ã¥rsaksfaktor
-image::images/eksperiment-faktor.svg[scaledwidth=100%,align="center"]
+image::images/eksperiment-faktor.svg[scaledwidth=60%,align="center"]
 
 NÃ¥ vil forandringene fra fÃ¸r- til ettersituasjonen kunne pÃ¥virkes av
 andre faktorer enn selgerens informasjon. Ett eksempel kan vÃ¦re
@@ -183,16 +183,16 @@ ikke-kjÃ¸pere.
 De forandringer som skjer i eksperimentgruppen kan sammenholdes med de
 forandringer som har skjedd i kontrollgruppen etter mÃ¸nstret: (b-a) -
 (d-c), PÃ¥ denne mÃ¥ten finnes nettovirkningen av
-Ã¥rsaksfaktoren. rorutsetningen for Ã¥ foreta en sammenligning er at
+Ã¥rsaksfaktoren. Forutsetningen for Ã¥ foreta en sammenligning er at
 kontrollgruppen er sÃ¥ lik eksperimentgruppen som mulig pÃ¥ tidspunkt 1.
 
 I faglitteraturen er det vanligvis forutsatt at forskeren kan
 manipulere Ã¥rsaksvariabelen, det vil si selv bestemme hvilken verdi
 enhetene fÃ¥r pÃ¥ denfootnote:[HELLEVIK,Side 358-63]. Vi har liten
 mulighet til Ã¥ kontrollere direktesalget innenfor avgrensede
-geografiske omrÃ¥der eller i bestente grupper av forbrukere. Oppgaven
+geografiske omrÃ¥der eller i bestemte grupper av forbrukere. Oppgaven
 blir Ã¥ finne en sammensetning av de to gruppene som sikrer en
-avarensning av Ã¥rsaksvariablene, tidsmessig og 1 forhold til andre
+avgrensning av Ã¥rsaksvariablene, tidsmessig og i forhold til andre
 mulige faktorer.
 
 Da vi ikke selv kan tilordne hvem som vil foreta kjÃ¸p son svarer til
@@ -229,13 +229,13 @@ For Ã¥ svare til dette kravet kan en i tillegg til et A-utvalg, basere
 seg pÃ¥ et B- og et C-utvalg sammen satt slik:
 
 .Utvalgssammensetning basert pÃ¥ jamfÃ¸rt kontrollgruppe
-image::images/utvalgssammensetning.svg[scaledwidth=100%,align="center"]
+image::images/utvalgssammensetning.svg[scaledwidth=80%,align="center"]
 
-En kan basere seg pÃ¥ at 9 prosent av kjÃ¸perene hadde kjÃ¸pt varer pÃ¥
-avbetaling ved dÃ¸rsala siste Ã¥rfootnote:[FAKTA's undersÃ¸kelse fra
+En kan basere seg pÃ¥ at 9% av kjÃ¸perene hadde kjÃ¸pt varer pÃ¥
+avbetaling ved dÃ¸rsalg siste Ã¥rfootnote:[FAKTA's undersÃ¸kelse fra
 1968, gjengitt som vedlegg 2 side 30-40 og oppsummert pÃ¥ side 13-14 i
 Innstillingen fra lovutvalget].  Ved en intervjuing av et nasjonalt
-representativt utvalg ville man da fÃ¥ ca. 9 prosent kjÃ¸pere. Ved
+representativt utvalg ville man da fÃ¥ ca. 9% kjÃ¸pere. Ved
 fortsatt Ã¥ stille spÃ¸rsmÃ¥l om kjÃ¸p ved mÃ¥nedlige intervjuomganger,
 ville en innen 5-6 mÃ¥neder ha tilstrekkelig mange kjÃ¸pere til Ã¥ fylle
 utvalg B.
@@ -251,10 +251,10 @@ Antallet i hvert utvalg mÃ¥ settes pÃ¥ hÃ¸yt at en kan foreta en
 statistisk analyse av variablene i undersÃ¸kelsen.
 
 Denne utvalgssammensetning ble i begrenset omfang prÃ¸vet ut i
-forundersÃ¸kelsenfootnote:[STRÃM, Erik og ROGAN, Thor. Virkninger av
-angrefristloven. Rapport fra et forprosjekt. Oslo, Forbruker- og
-administrasjonsdepartementet 1973 (s.)].  Et intervjuinstitutt pÃ¥tok
-seg Ã¥ finne fram til kjÃ¸pere og en jamfÃ¸rt kontrollgruppe av
+forundersÃ¸kelsenfootnote:[STRÃM, Erik og ROGAN, Thor. Â«Virkninger av
+angrefristloven. Rapport fra et forprosjektÂ», Forbruker- og
+administrasjonsdepartementet, Oslo 1973 (s.)].  Et intervjuinstitutt
+pÃ¥tok seg Ã¥ finne fram til kjÃ¸pere og en jamfÃ¸rt kontrollgruppe av
 ikke-kjÃ¸pere. I forundersÃ¸kelsen bygde en da pÃ¥ intervjuing i to
 omganger. I fÃ¸rste omgang ble et utvalg pÃ¥ 994 kvinner i Oslo-omrÃ¥det
 spurt om Â«de i lÃ¸pet av siste Ã¥r hadde kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥
@@ -271,7 +271,7 @@ bortfallet for stort.
 En mÃ¥tte regne med at en del ikke Ã¸nsket Ã¥ bli intervjuet igjen, men
 dette bortfallet hadde en oversikt over. Videre ville det bli et visst
 frafall pÃ¥ grunn av flytting, mangelfulle adresser, overfladisk
-intervjuing, fiktive intervjuer osv. Dette bortfallet viste seg Ã¥ bli
+intervjuing, fiktive intervjuer og sÃ¥ videre Dette bortfallet viste seg Ã¥ bli
 meget hÃ¸yt. Dessverre viste det seg Ã¥ vÃ¦re flere Â«ikke-kjÃ¸pereÂ» enn
 kjÃ¸pere i utvalget som bare skulle omfatte Â«kjÃ¸pereÂ». Dette kan bÃ¥de
 skyldes at spÃ¸rsmÃ¥let om foretatte angrefristkjÃ¸p kan vÃ¦re vanskelig Ã¥
@@ -292,13 +292,13 @@ med Ã¥ finne et egnet undersÃ¸kelsesopplegg fortsette.
 I forundersÃ¸kelsen hadde en Â«forsÃ¸kt Ã¥ simulere eksperimentering for Ã¥
 oppnÃ¥ likhet mellom eksperiment- og kontrollgruppe Â«fÃ¸rÂ» ved hjelp av
 parvis jamfÃ¸ring ut fra egenskaper i
-fÃ¸r-situasjonenÂ»footnote:[CAMPBELL, Donald T. 09 STANLEY, Julian
-C. Eksperimentelle og quasieksperimentelle forskingsdesigns. Dansk
-utgave.  KÃ¸benhavn. 1972. - SÃ¦rlig side 24, 89 og 96.]. I flere
+fÃ¸r-situasjonenÂ»footnote:[CAMPBELL, Donald T. og STANLEY, Julian
+C. Â«Eksperimentelle og quasieksperimentelle forskingsdesignsÂ». Dansk
+utgave.  KÃ¸benhavn. 1972. SÃ¦rlig side 24, 89 og 96.]. I flere
 metodiske veiledninger blir det tilrÃ¥dd Ã¥ benytte jamfÃ¸ring, men
 oftest med det forutsetning at forskerne selv kan tilordne
-Ã¥rsaksvariabelenfootnote:[Se for eksempel - RILEY, M. W.  Sociological
-research.  Columbia. 1963. Side 619].
+Ã¥rsaksvariabelenfootnote:[Se for eksempel - RILEY, M. W.
+Â«Sociological researchÂ» Columbia 1963, side 619.].
 
 Campbell og Stanley understreker at de mÃ¥ anse en analyse basert pÃ¥ et
 Â«bare etterÂ»-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe, for Â«Ã¥ vÃ¦re
@@ -313,7 +313,7 @@ selvseleksjon vil ikke kunne utlignes ved en jamfÃ¸ring.
 I tillegg til de praktiske vanskelighetene ved gjennomfÃ¸re
 undersÃ¸kelsesopplegget i forundersÃ¸kelsen kommer de mangler som
 Campbell og Stanley understreker. NÃ¸kkelspÃ¸rsmÃ¥let blir om det er
-mulig Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-k jÃ¸pere uten en jamfÃ¸ring.
+mulig Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere uten en jamfÃ¸ring.
 
 === Â«Bare etterÂ»-opplegg med sammenligning mellom representative utvalg
 
@@ -324,7 +324,7 @@ kjÃ¸pere i Â«etterÂ»-situasjonen. Om det ikke kan foretas noen
 undersÃ¸kelser Â«fÃ¸rÂ» og Â«etterÂ» (b-a) mÃ¥ det kunne foretas en
 sammenligning Â«etterÂ», det vil si (b-d) i figur 4.1. For Ã¥ velge ut en
 kontrollgruppe kan vi da ut fra vurderingene tidligere i dette
-kapittel ikke benytte randomisering ng jamfÃ¸ring er vanskelig.
+kapittel ikke benytte randomisering og jamfÃ¸ring er vanskelig.
 
 Campbell og Stanley synes Ã¥ foretrekke en sammenligning med en
 Â«statisk gruppeÂ» fremfor en jamfÃ¸rt kontrollgruppe. Den Ã¸vrige
@@ -334,27 +334,28 @@ det ogsÃ¥ i denne undersÃ¸kelsen vanlig Ã¥ tilrÃ¥ Â«ikke-like
 sammenligningsgrupperÂ» der det er den praktiske mulighet som
 foreligger.  Den sammenligningsgruppe som ligger nÃ¦rmest er *et
 landsomfattende representativt utvalg av ikke-kjÃ¸pere*footnote:[WEISS,
-Carol H. Evaluation Research. New Jersey. 1972 Side 67 flg.].
+Carol H. Â«Evaluation ResearchÂ» ISBN P 0-13-292193-6, Prentice-Hall,
+New Jersey. 1972 Side 67 flg.].
 
 BÃ¥de ved jamfÃ¸ring og ved Ã¥ bruke en ikke-lik sammenligningsgruppe,
 stÃ¥r en overfor enkelte begrensninger. SÃ¥ langt som mulig mÃ¥ en
 kontrollere for de faktorer som hverken er randomisert eller tatt
-hensyn til ved jamfÃ¸rigfootnote:[STOUFFER, Samuel A. Social Research
-to Test Ideas. New York. 1962 Side 294-295]. I sammenligningen av to
+hensyn til ved jamfÃ¸rigfootnote:[STOUFFER, Samuel A. Â«Social Research
+to Test IdeasÂ». New York 1962, side 294-295]. I sammenligningen av to
 representative utvalg, kan vi kontrollere for faktorer som alder,
-utdanning, inntekt, bosted m.v. Det er ikke mulig Ã¥ kontrollere for
+utdanning, inntekt, bosted med videre.  Det er ikke mulig Ã¥ kontrollere for
 forhold av sosial og sosialpsykologisk art som ikke omfattes i
 undersÃ¸kelsen og som alene eller sammen med Ã¥rsaksvariabelen kan
 pÃ¥virke Â«etterÂ»-situasjonen.
 
-Ved alle typer eksperimenter vil det ligge bearensninger. De metodiske
+Ved alle typer eksperimenter vil det ligge begrensninger. De metodiske
 begrensninger som ligger i et Â«naturligÂ» eksperiment med en Â«ikke
-likÂ»-sammenligningsgruppe vil oÃ¥ mange mÃ¥ter kunne oppveies av at man
+likÂ»-sammenligningsgruppe vil pÃ¥ mange mÃ¥ter kunne oppveies av at man
 her undersÃ¸ker loven i praksis slik den virker for
 husholdenefootnote:[STOUFFER, Op.cit. Side 237]. Et eksperiment som
 bedre svarer til de klassiske krav som stilles, vil ofte mÃ¥tte utfÃ¸res
 som forsÃ¸k i begrenset skala i eller i direkte tilknytning til en
-forskningsinsitusjon. Vi vil da f.eks. mÃ¥tte ta standpunkt til i
+forskningsinstitusjon Vi vil da for eksempel mÃ¥tte ta standpunkt til i
 hvilken grad et konstruert forsÃ¸k ville svare til det husholdningene
 mÃ¸ter i sin hverdag. Denne rapporten tar ikke sikte pÃ¥ Ã¥ oppfylle de
 ideelle krav til et eksperiment, men dette sÃ¸kes oppveid ved at vi kan
@@ -363,11 +364,11 @@ hushold.
 
 I den videre analyse er det sÃ¥ langt som mulig tatt hensyn til de
 begrensninger undersÃ¸kelsesopplegget gir. UndersÃ¸kelsen kan bÃ¥de
-betraktes som med en utvidet survey-analyse og som et Â«bare
+betraktes som med en utvidet surveyanalyse og som et Â«bare
 etterÂ»-opplegg eksperiment- og en sammenligningsgruppe.
 
 Denne rapporten er utformet slik at den skal svare til de Â«rav som
-stilles til en survey-analyse. I tillega til mulighetene med et
+stilles til en surveyanalyse. I tillegg til mulighetene med et
 survevopplegg har vi den fordel at Â«angrefristkjÃ¸pÂ» kommer med som en
 uavhengig variabel. I stÃ¸rstedelen av analysen har vi konsentrert
 oppmerksomheten om mÃ¥lformuleringer i form av utsagn om *grad av
@@ -379,7 +380,7 @@ I fig. 4.3 er et gitt en oversikt over de utvalg analysen
 bygger pÃ¥:
 
 .Utvalgsammensetning basert pÃ¥ sammenligning av representative utvalg
-image::images/utvalgssammensetning-representativt.svg[]
+image::images/utvalgssammensetning-representativt.svg[scaledwidth=80%,align="center"]
 
 Utvalgene er laget slik at A-utvalget intervjues fÃ¸rst. Ved
 intervjuing pÃ¥fÃ¸lgende mÃ¥neder suppleres B-utvalgets, til en har nÃ¥dd
@@ -389,5 +390,3 @@ minimumstallet pÃ¥ 700 kjÃ¸pere. Intervjuingen ble foretatt i uke 20 og
 
 Utvalgenes representativitet og utvalgs- og mÃ¥lfeil er gjennomgÃ¥tt i
 eget vedlegg (HÃ¸ivik s. 22, Hellevik s. 62 og Â«FjerndemokratietÂ»).
-
-
