X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/8475d37cfe23c85e8cb9d125ead0c277a5b17104..HEAD:/rapport-kap07.adoc

diff --git a/rapport-kap07.adoc b/rapport-kap07.adoc
index 437c2a8..abacac3 100644
--- a/rapport-kap07.adoc
+++ b/rapport-kap07.adoc
@@ -65,8 +65,8 @@ tjenester, kan ogsÃ¥ vÃ¦re nyttig Ã¥ vite.
 
 Loven omfatter flere bestemmelser enn de fire som er tatt med i
 undersÃ¸kelsen, men man kan ikke forvente at kjÃ¸perne eller andre
-forbrukere, skal vite f.eks. om avhenting av avbestilt vare, om
-formularets betydning, m.v. Dette avsnitt beskriver lovkunnskap pÃ¥
+forbrukere, skal vite for eksempel om avhenting av avbestilt vare, om
+formularets betydning, med videre. Dette avsnitt beskriver lovkunnskap pÃ¥
 fÃ¸lgende omrÃ¥der:
 
  * Om angrefristen eksisterer
@@ -596,7 +596,7 @@ dette.
 
 I forrige avsnitt har vi gjennomgÃ¥tt hvilken betydning hvert enkelt
 kjÃ¸p og hvordan man ble oppmerksom pÃ¥ angrefristen har fÃ¥tt for
-lovkumskapen. De opplysninger som gis om loven kan ogsÃ¥ ha en
+lovkunnskapen. De opplysninger som gis om loven kan ogsÃ¥ ha en
 kumulativ virkning, slik at intensjonene om bedret lovkunnskap kan nÃ¥s
 over tid. Videre kan ogsÃ¥ ulike forbrukergrupper ha forskjellige
 sjanse til Ã¥ erverve den nÃ¸dvendige kunnskap. En rekke undersÃ¸kelser
@@ -606,11 +606,11 @@ utslag ogsÃ¥ pÃ¥ forbrukeromrÃ¥det.
 Fig 7.1 gir en oversikt over de grupper av faktorer som kan pÃ¥virke
 lovkunnskapen. Den bygger pÃ¥ fig. 3.2. i kapittel 3 med to endringer.
 KjÃ¸pserfaringen spesifisert i tre punkter som kan ha direkte betydning
-for den lovkunnskap en fimer. Samtidig er de sosiale bakgrunnsvariable
+for den lovkunnskap en finner. Samtidig er de sosiale bakgrunnsvariable
 med som mulige direkte pÃ¥virkningsfaktorer.
 
 .Forhold som kan pÃ¥virke lovkunnskapen
-image::images/lovkunnskapspaavirkning.svg[scaledwidth=80%,align="center"]
+image::images/lovkunnskapspaavirkning.svg[scaledwidth=70%,align="center"]
 
 For Ã¥ vurdere den relative betydning av alle de faktorer som inngÃ¥r i
 fig. 7.1 har vi foretatt en serie MCA-analyser med ulike kombinasjoner
@@ -699,7 +699,7 @@ om Â«angrefristÂ»Â». Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
 hypotesen om at det er lettere for forbrukere Ã¥ bestemme seg for et
 kjÃ¸p nÃ¥r de kjenner til en angrefrist. Noe som kan bidra til Ã¥ lette
 salgsarbeidet ved at kjÃ¸pemotstanden blir mindre. Lovutvalget var
-oppmerksom pÃ¥ dettefootnote:[Lovutvalgets innstilling Side 18].
+oppmerksom pÃ¥ dettefootnote:[Lovutvalgets innstilling, side 18].
 
 At det kan vÃ¦re lettere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p med en angrefrist,
 bekreftes vel ogsÃ¥ av det faktum at de fleste postordrefirmaer
@@ -721,21 +721,21 @@ tilsiÂ». Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en Â«offensiv Ã¸konomisk
 holdningÂ». Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en Â«vente
 og hÃ¥peÂ»-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde
 vÃ¦rt i en Â«prÃ¸v Ã¥ skaffe segÂ»-situasjon med objektivt sett flere
-valgmuligheterfootnote:[GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, ULF. Unge
+valgmuligheterfootnote:[GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, Ulf, Â«Unge
 familier og boligproblemer i Oslo - teorier om boligmarkedet, sÃ¸king
-etter bolig, faktisk boligsituasjon.  Institutt for statsvitenskap
+etter bolig, faktisk boligsituasjonÂ»  Institutt for statsvitenskap,
 Oslo 1975.].
 
 Tilsvarende forskjeller finner en pÃ¥ kredittmarkedet. Ola VaagbÃ¸ ved
 Institutt for samfunnsforskning har vist at gruppen med
 universitets/hÃ¸gskoleutdanning hadde et gjennomsnittelig gjenstÃ¥ende
-lÃ¥nebelÃ¸p som er 164% hÃ¸yere enn ungdomsskolegruppen, men at de
-har en gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt krone (renter og
-avdrag) som er 56% mindre. Dette skyldes selvfÃ¸lgelig at
-lavinntektsgrupper i mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine
-varige forbruksgoder, men fÃ¥r de dyrere
-avbetalingslÃ¥nfootnote:[VAAGBÃ, Ola. Kredittbruk og kredittkostnader i
-norske husholdninger. Institutt for samfunnsforskning.  Oslo 1977.].
+lÃ¥nebelÃ¸p som er 164% hÃ¸yere enn ungdomsskolegruppen, men at de har en
+gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt krone (renter og avdrag) som
+er 56% mindre. Dette skyldes selvfÃ¸lgelig at lavinntektsgrupper i
+mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine varige forbruksgoder, men
+fÃ¥r de dyrere avbetalingslÃ¥nfootnote:[VAAGBÃ, Ola. Â«Kredittbruk og
+kredittkostnader i norske husholdningerÂ», Institutt for
+samfunnsforskning, Oslo 1977.].
 
 Hvorfor finner en ikke tilsvarende forskjeller mellom ulike
 forbrukergrupper pÃ¥ direktesalgsmarkedet?
@@ -755,7 +755,7 @@ nÃ¸dvendigvis bli sterkt begrenset ved disse salgsformene.
 Om handlingsalternativene ikke
 vies tilstrekkelig oppmerksomhet og forkjÃ¸psatferden er sterkt begrenset vil
 ikke faktorer som utdanning og sosialt nettverk fÃ¥ samme innvirkning ved
-direktesalg, som f.eks. pÃ¥ boligmarkedet.
+direktesalg, som for eksempel pÃ¥ boligmarkedet.
 
 Muligheten for at det kan vÃ¦re ulike faktorer som gir ensartet utfall
 for ulike grupper gjenstÃ¥r, selv om det ikke er materiale i denne
