X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/81701a71ea30510f6d42a61cbfb30f59c82708e5..8c77f5bb08741622ac0efb375c1f2184fdba8f22:/rapport-kap03.adoc

diff --git a/rapport-kap03.adoc b/rapport-kap03.adoc
index 4b5c897..bb47795 100644
--- a/rapport-kap03.adoc
+++ b/rapport-kap03.adoc
@@ -6,7 +6,7 @@ Lovgivning er ett blant flere forbrukerpolitiske virkemidler som kan
 bidra til Ã¥ avbÃ¸te noe av den manglende balanse mellom kjÃ¸per og
 selger i markedet. BÃ¥de bedre informasjon og Ã¸kt innflytelse kan vÃ¦re
 alternativer til eller benyttes sammen med
-lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-78) Om
+lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-1978) Om
 forbrukerpolitikken. SÃ¦rlig sidene 95 og 99.  Program for
 forbruksforskning, Vedlegg 5 til St.meld. nr. 38 (1975-1976) Â«0m
 forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
@@ -14,12 +14,12 @@ forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
 I utredningen om offentlig forbrukerinformasjon er ett av
 kjennetegnene ved slik informasjon angitt til Â«at den bidrar til Ã¥ Ã¸ke
 den enkelte forbrukers kunnskaper om rettigheter og
-innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[2) NOU 197932 Â«Offentlig
+innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[NOU 1979:2 Â«Offentlig
 forbrukerinformasjonÂ» Side 3]. Mer generelt er det ett av hovedmÃ¥lene
 for samfunnsinformasjonen at Â«.... den som har rettigheter etter
 lovene eller hvis rettigheter berÃ¸res av lovgivningen, kjenner
 rettighetene sine tilstrekkelig til Ã¥ kunne hevde demÂ»footnote:[NOU
-1978: 37 Â«Offentlig infomasjonÂ» Side 32].
+1978:37 Â«Offentlig infomasjonÂ» Side 32].
 
 Angrefristloven kombinerer sanksjonsmuligheter for kjÃ¸per overfor
 selger og et pliktig informas jonsopp legg fra selger om kjÃ¸pers
@@ -34,13 +34,13 @@ konsekvenser av lovtiltaket. Dette kapitlet sÃ¸ker Ã¥ gi dette
 utgangspunkt.
 
 Ett grunnlag for denne beskrivelsen er begrepsapparatet i utredningen
-om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972: 5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
-Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Rettens sosiale
-funksjon. Oslo 1976. Universitetsforslaget. Side 292 og sidene 20-23]:
-Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente organer
-har besluttet at staten skal engasjere seg i dekning av behov eller
-oppfyllelse av Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave er en
-formulering av grunnsynet eller de grunnleggende preferanser
+om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972:5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
+Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Â«Rettens sosiale
+funksjonÂ», Universitetsforslaget, Oslo 1976. Side 292 og sidene
+20-23]: Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente
+organer har besluttet at staten skal engasjere seg i dekning av behov
+eller oppfyllelse av Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave
+er en formulering av grunnsynet eller de grunnleggende preferanser
 vedrÃ¸rende en oppgavefootnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ» Side 27].
 
 PÃ¥ basis av generelle mÃ¥l formuleringer er det
@@ -146,7 +146,7 @@ forbrukere til Ã¥ binde seg til avtaler som de senere angrer pÃ¥. NÃ¥r de
 fleste hÃ¸ringsinstantsene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
 tilslutning, kan dette tas som et tekn pÃ¥ at heller ikke de seriÃ¸se
 selgere, som er i flertall, ser seg tjent med at moderne
-markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-72)
+markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-1972)
 Side 2]
 
 Dette er hovedbegrunnelsen for Ã¥ innfÃ¸re et lovbestemt
@@ -164,9 +164,9 @@ og er heller ikke operasjonelt ut fra definisjonene foran. MÃ¥l 1
 skiller ikke mellom at kjÃ¸perne har bestemte rettigheter og om disse
 rettighetene blir oppfyllt og spÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ ha rett og Ã¥ fÃ¥ rett
 faller utenfor. MÃ¥l 1 kan heller ikke bekreftes eller avkreftes som
-hypotese, da det ikke har en testbar formfootnote:[GALTUNG,
-Johan. Theory and Methods of Social Research.  Oslo
-1976. Universitetsforlaget. Side 324-325.].
+hypotese, da det ikke har en testbar formfootnote:[GALTUNG, Johan,
+Â«Theory and Methods of Social ResearchÂ», Universitetsforlaget, Oslo
+1976. Side 324-325.].
 
 I 1966 stilte representanten Borghild Bondevik Haga fÃ¸lgende
 grunngitte spÃ¸rsmÃ¥l i Stortinget:
@@ -177,7 +177,7 @@ omfÃ¸rselshandel, slik at det gir en tidsfrist fÃ¸r en
 avbetalingskontrakt blir gyldig?Â»footnote:[Forhandlinger i Stortinget
 nr. 3140-3141. 1966 1. juni.  SpÃ¸rsmÃ¥l fra representant Borghild Bondevik
 Haga om endring i regler for omfÃ¸rselshandel slik at det gis en
-tidsfrist fÃ¸r avbetalingskontrakt blir gyldig. Sak nummer 4]
+tidsfrist fÃ¸r avbetalingskontrakt blir gyldig. Sak nummer 4.]
 
 Hun gav blant annet fÃ¸lgende bakgrunn for spÃ¸rsmÃ¥let:
 
@@ -215,7 +215,7 @@ I lovproposisjonen sa Justisdepartementet at
 Â«Det er grunn til Ã¥ tro at en lovfestet omrÃ¥dningstid i fÃ¸rste rekke
 vil fÃ¥ reell virkning for foretak som utnytter markedet med ufine
 forretningsmetoder og ikke vil bety noe vesentlig for omsetningen for
-de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-72) Side 6]
+de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-1972) Side 6]
 
 Formuleringen fra lovutvalget og Justisdepartementet gir grunnlag for
 fÃ¸lgende mÃ¥l:
