X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/81701a71ea30510f6d42a61cbfb30f59c82708e5..77a2dba9480657014517d4549ce4b79057b96c87:/rapport-kap03.adoc

diff --git a/rapport-kap03.adoc b/rapport-kap03.adoc
index 4b5c897..79c0e74 100644
--- a/rapport-kap03.adoc
+++ b/rapport-kap03.adoc
@@ -6,7 +6,7 @@ Lovgivning er ett blant flere forbrukerpolitiske virkemidler som kan
 bidra til Ã¥ avbÃ¸te noe av den manglende balanse mellom kjÃ¸per og
 selger i markedet. BÃ¥de bedre informasjon og Ã¸kt innflytelse kan vÃ¦re
 alternativer til eller benyttes sammen med
-lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-78) Om
+lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-1978) Om
 forbrukerpolitikken. SÃ¦rlig sidene 95 og 99.  Program for
 forbruksforskning, Vedlegg 5 til St.meld. nr. 38 (1975-1976) Â«0m
 forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
@@ -14,33 +14,33 @@ forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
 I utredningen om offentlig forbrukerinformasjon er ett av
 kjennetegnene ved slik informasjon angitt til Â«at den bidrar til Ã¥ Ã¸ke
 den enkelte forbrukers kunnskaper om rettigheter og
-innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[2) NOU 197932 Â«Offentlig
+innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[NOU 1979:2 Â«Offentlig
 forbrukerinformasjonÂ» Side 3]. Mer generelt er det ett av hovedmÃ¥lene
 for samfunnsinformasjonen at Â«.... den som har rettigheter etter
 lovene eller hvis rettigheter berÃ¸res av lovgivningen, kjenner
 rettighetene sine tilstrekkelig til Ã¥ kunne hevde demÂ»footnote:[NOU
-1978: 37 Â«Offentlig infomasjonÂ» Side 32].
+1978:37 Â«Offentlig informasjonÂ» Side 32].
 
 Angrefristloven kombinerer sanksjonsmuligheter for kjÃ¸per overfor
-selger og et pliktig informas jonsopp legg fra selger om kjÃ¸pers
+selger og et pliktig informasjonsopplegg fra selger om kjÃ¸pers
 rettigheter og hvordan disse kan benyttes.
 
 Det er ikke nÃ¸dvendigvis gitt at det oppnÃ¥s noe fullt samsvar mellom
 lovens intensjoner, idealene, og det som skjer ved direktesalg,
 realitetene. En beskrivelse av om loven blir etterlevet og virker
-etter sin hensikt mÃ¥ ha utganspunkt i en presis formulering av mÃ¥lene
+etter sin hensikt mÃ¥ ha utgangspunkt i en presis formulering av mÃ¥lene
 for og de forventede eksplisitte og eventuelt ogsÃ¥ implisitte
 konsekvenser av lovtiltaket. Dette kapitlet sÃ¸ker Ã¥ gi dette
 utgangspunkt.
 
 Ett grunnlag for denne beskrivelsen er begrepsapparatet i utredningen
-om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972: 5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
-Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Rettens sosiale
-funksjon. Oslo 1976. Universitetsforslaget. Side 292 og sidene 20-23]:
-Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente organer
-har besluttet at staten skal engasjere seg i dekning av behov eller
-oppfyllelse av Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave er en
-formulering av grunnsynet eller de grunnleggende preferanser
+om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972:5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
+Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Â«Rettens sosiale
+funksjonÂ», Universitetsforlaget, Oslo 1976. Side 292 og sidene
+20-23]: Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente
+organer har besluttet at staten skal engasjere seg i dekning av behov
+eller oppfyllelse av Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave
+er en formulering av grunnsynet eller de grunnleggende preferanser
 vedrÃ¸rende en oppgavefootnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ» Side 27].
 
 PÃ¥ basis av generelle mÃ¥l formuleringer er det
@@ -48,7 +48,7 @@ PÃ¥ basis av generelle mÃ¥l formuleringer er det
 [quote]
 Â«som regel nÃ¦rmest umulig Ã¥ avgjÃ¸re med noen grad av sikkerhet 1
 hvilken utstrekning det generelle mÃ¥l er nÃ¥dd. For Ã¥ kunne avgjÃ¸re
-dette mÃ¥ det generelle mÃ¥l presiseres. NÃ¥r presisteringen av det
+dette mÃ¥ det generelle mÃ¥l presiseres. NÃ¥r presiseringen av det
 generelle mÃ¥l fÃ¸rer fram til et uttrykk som kan brukes til styring av
 virksomheten, vil en kalle dette uttrykk for operasjonelt mÃ¥l. Til et
 generelt mÃ¥l vil det ofte hÃ¸re ikke bare ett, men flere operasjonelle
@@ -70,9 +70,9 @@ Videre er det
 hvilken grad man pÃ¥ kortere eller lengre sikt kan nÃ¥ mÃ¥let. De ulike
 alternativer i sÃ¥ mÃ¥te kaller utvalget ambisjonsnivÃ¥er. Et
 ambisjonsnivÃ¥ presiseres ved hjelp av operasjonelle mÃ¥l nÃ¥r slike
-finnes. AnbisjonsniviÃ¥er kan referere seg til budsjettperioden eller
+finnes. AmbisjonsnivÃ¥er kan referere seg til budsjettperioden eller
 til en lengre planleggingsperiode.  For hvert nivÃ¥ i oppgavestrukturen
-er det et mÃ¥l med tilhÃ¸rende ambisjÃ¸nsnivÃ¥er. MÃ¥l pÃ¥ ett nivÃ¥ vil vÃ¦re
+er det et mÃ¥l med tilhÃ¸rende ambisjonsnivÃ¥er. MÃ¥l pÃ¥ ett nivÃ¥ vil vÃ¦re
 avledet fra mÃ¥l pÃ¥ neste hÃ¸yere nivÃ¥.Â»footnote:[Op.cit., Side 28]
 
 Programbudsjettering har flere paralleller til krav til teoridannelse
@@ -107,25 +107,25 @@ eller knyttes til de eksplisitte formuleringer.
 PÃ¥stander om faktiske forhold pÃ¥ angrefristomrÃ¥det kan med fordel gis
 hypoteseform. En kan da bÃ¥de oppfylle de krav som stilles til
 begrepsbruk i utredningen om programbudsjettering samtidig som en kan
-bruke den arbeidsveif ledning forskningsmetodikken i samfunnsfagene
+bruke den arbeidsveiledning forskningsmetodikken i samfunnsfagene
 gir.
 
 De generelle. mÃ¥lene for lovtiltaket er gjennomgÃ¥tt i avsnitt 3.2. I
-avsnitt 3.3 gjemomgÃ¥s hypoteser om virkninger av lovtiltaket i
+avsnitt 3.3 gjennomgÃ¥s hypoteser om virkninger av lovtiltaket i
 selgerfirmaene for forbrukerne.
 
 
-=== MÃ¥lformulerioger i lovforberedelsen
+=== MÃ¥lformuleringer i lovforberedelsen
 
 ==== Generelle mÃ¥l
 
 Som begrunnelse for en angrefrist ved dÃ¸rsalg m.v. viste Stortingets
 administrasjonskomite til Justisdepartementets sammenfatning av
-lovutvalgets imstilling:
+lovutvalgets innstilling:
 
 [quote]
-Â«Utvalget fimer at det foreligger sÃ¦rlige grunner for Ã¥ beskytte
-kjÃ¸peme ved slike omsetningsformer, dels fordi kjÃ¸peren befinner seg i
+Â«Utvalget finner at det foreligger sÃ¦rlige grunner for Ã¥ beskytte
+kjÃ¸perne ved slike omsetningsformer, dels fordi kjÃ¸peren befinner seg i
 en uforberedt situasjon uten mulighet for Ã¥ sammenligne pris og
 kvalitet ved konkurrerende produkter, og dels fordi det pÃ¥ markedet
 opererer en rekke mindre seriÃ¸se foretak som kan drive med usmakelige
@@ -135,7 +135,7 @@ o.1..fÃ¸rer med seg er sÃ¥ utbredt at det foreligger et Ã¥ faktisk behov
 for lovtiltak. De muligheter en har for Ã¥ gripe inn etter vÃ¥r
 nÃ¥gjeldende lovgivning er utilstrekkelige.  Utvalget kan ikke se at de
 foreslÃ¥tte regler vil medfÃ¸re noe betenkelig brudd pÃ¥ alminnelige
-avtalerettslige prinsipper eller innebÃ¦re en fare for omstningslivets
+avtalerettslige prinsipper eller innebÃ¦re en fare for omsetningslivets
 sikkerhet.Â»
 
 [quote]
@@ -143,10 +143,10 @@ sikkerhet.Â»
 behov for regler om en fragÃ¥elsesrett. Man hÃ¸rer alt for ofte om
 tilfeller hvor selgere ved mer eller mindre kritikkverdige metoder fÃ¥r
 forbrukere til Ã¥ binde seg til avtaler som de senere angrer pÃ¥. NÃ¥r de
-fleste hÃ¸ringsinstantsene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
+fleste hÃ¸ringsinstansene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
 tilslutning, kan dette tas som et tekn pÃ¥ at heller ikke de seriÃ¸se
 selgere, som er i flertall, ser seg tjent med at moderne
-markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-72)
+markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-1972)
 Side 2]
 
 Dette er hovedbegrunnelsen for Ã¥ innfÃ¸re et lovbestemt
@@ -164,9 +164,9 @@ og er heller ikke operasjonelt ut fra definisjonene foran. MÃ¥l 1
 skiller ikke mellom at kjÃ¸perne har bestemte rettigheter og om disse
 rettighetene blir oppfyllt og spÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ ha rett og Ã¥ fÃ¥ rett
 faller utenfor. MÃ¥l 1 kan heller ikke bekreftes eller avkreftes som
-hypotese, da det ikke har en testbar formfootnote:[GALTUNG,
-Johan. Theory and Methods of Social Research.  Oslo
-1976. Universitetsforlaget. Side 324-325.].
+hypotese, da det ikke har en testbar formfootnote:[GALTUNG, Johan,
+Â«Theory and Methods of Social ResearchÂ», Universitetsforlaget, Oslo
+1976. Side 324-325.].
 
 I 1966 stilte representanten Borghild Bondevik Haga fÃ¸lgende
 grunngitte spÃ¸rsmÃ¥l i Stortinget:
@@ -177,7 +177,7 @@ omfÃ¸rselshandel, slik at det gir en tidsfrist fÃ¸r en
 avbetalingskontrakt blir gyldig?Â»footnote:[Forhandlinger i Stortinget
 nr. 3140-3141. 1966 1. juni.  SpÃ¸rsmÃ¥l fra representant Borghild Bondevik
 Haga om endring i regler for omfÃ¸rselshandel slik at det gis en
-tidsfrist fÃ¸r avbetalingskontrakt blir gyldig. Sak nummer 4]
+tidsfrist fÃ¸r avbetalingskontrakt blir gyldig. Sak nummer 4.]
 
 Hun gav blant annet fÃ¸lgende bakgrunn for spÃ¸rsmÃ¥let:
 
@@ -197,7 +197,7 @@ Kapittel 9 diskuteres i hvilken grad mÃ¥l 2 er nÃ¥dd.
 
 Lovgivningen tok ikke bare sikte pÃ¥ Ã¥ gi forbrukerne beskyttelse. BÃ¥de
 lovutvalget og Justisdepartementet var opptatt av hvilke konsekvenser
-en fragÃ¥elsesrett ville fÃ¥ for selgerfimaene:
+en fragÃ¥elsesrett ville fÃ¥ for selgerfirmaene:
 
 [quote]
 Â«Utvalget ser det slik at. angrefristen betyr den stÃ¸rste usikkerhet
@@ -215,7 +215,7 @@ I lovproposisjonen sa Justisdepartementet at
 Â«Det er grunn til Ã¥ tro at en lovfestet omrÃ¥dningstid i fÃ¸rste rekke
 vil fÃ¥ reell virkning for foretak som utnytter markedet med ufine
 forretningsmetoder og ikke vil bety noe vesentlig for omsetningen for
-de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-72) Side 6]
+de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-1972) Side 6]
 
 Formuleringen fra lovutvalget og Justisdepartementet gir grunnlag for
 fÃ¸lgende mÃ¥l:
@@ -276,14 +276,14 @@ MÃ¥lene i dette avsnittet er formulert som hypoteser og ikke begrenset
 til Ã¥ vÃ¦re generelle eller konkrete mÃ¥l ut fra lovtekst eller
 forarbeider. De er deskriptive og ikke normative, og er formulert slik
 at de kan kvantifiseres. De er et uttrykk for forutsetninger og
-oppfatninger som eksplisitt eller implistitt ligger i
+oppfatninger som eksplisitt eller implisitt ligger i
 angrefristsystemet eller som kan knyttes til dette. En del av
 hypotesene tar opp forhold som berÃ¸rer direktesalg og forbrukeratferd
 mer generelt. Av praktiske Ã¥rsaker betegnes bÃ¥de mÃ¥l og hypoteser som
 mÃ¥l.
 
 De avgrensede virkninger for forbrukerne ut fra lovteksten vil vÃ¦re pÃ¥
-omrÃ¥dene lovkunmskap og heving av kjÃ¸p. Lovutvalget sÃ¥ Â«det som meget
+omrÃ¥dene lovkunnskap og heving av kjÃ¸p. Lovutvalget sÃ¥ Â«det som meget
 vesentlig at kjÃ¸peren videre gjÃ¸res oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥
 en sÃ¥ effektiv mÃ¥te som mulig.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling Side
 27] InnfÃ¸ring av opplysningsplikt for selger til kjÃ¸per burde fÃ¸re til
@@ -318,7 +318,7 @@ Forskjellen mellom mÃ¥l 9 og 10 ligger i at MÃ¥l 9 kan oppfylles
 uavhengig av loven. MÃ¥l 10 forutsetter at forbrukerne kan benytte
 loven aktivt.
 
-En undersÃ¸kelse hos forbrukerne gir mul ighet til kartlegging av en
+En undersÃ¸kelse hos forbrukerne gir mulighet til kartlegging av en
 rekke andre sider ved direktesalgsmarkedet enn selve
 lovvirkningene. En kan fÃ¥ kunnskap om
 
@@ -346,15 +346,15 @@ grupper med lav og middels inntekt oftere enn grupper med hÃ¸y inntekt.
 
 Videre synes det rimelig Ã¥ forvente at ulike grupper av forbrukere har
 forskjellig syn pÃ¥ direktesalg. Fra andre undersÃ¸kelser vet vi at
-forbrukere med lang utdam ing kan ha en mer rasjonell forbrukeratferd
-enn grupper med kort utdaning. Eksempler pÃ¥ dette kan finnes i
+forbrukere med lang utdanning kan ha en mer rasjonell forbrukeratferd
+enn grupper med kort utdanning. Eksempler pÃ¥ dette kan finnes i
 undersÃ¸kelser pÃ¥ bolig- og kredittmarkedetfootnote:[Torgersen og
 Gulbrandsen VaagbÃ¸, Olav]. En viktig grunn til Ã¥ innfÃ¸re et
 angrefristsystem er nettopp at kjÃ¸peren Â«befinner seg i en uforberedt
 situasjon uten mulighet for Ã¥ sammenligne pris og kvalitet ved
 konkurrerende produkterÂ». En kan kanskje forvente at
 
-MÃ¥l 12:: forbrukere med lengre utdaming er mer skeptiske til
+MÃ¥l 12:: forbrukere med lengre utdanning er mer skeptiske til
 direktesalgsformene enn forbrukergrupper med kortere utdanning
 
 Direktesalgstilbudene vender seg vanligvis direkte til hvert enkelt
@@ -379,7 +379,7 @@ MÃ¥l 15:: Ã¸kt salgsutsatthet gir flere kjÃ¸p
 
 Forbrukernes kjÃ¸pserfaringer vil kunne pÃ¥virke synspunktene pÃ¥
 direktesalg. De som mener Ã¥ ha gjort ett eller flere gode kjÃ¸p vil
-kanskje oftere erklÃ¦re seg tilfreds med salgsfÃ¸rmene enn forbrukere
+kanskje oftere erklÃ¦re seg tilfreds med salgsformene enn forbrukere
 som mener Ã¥ ha gjort dÃ¥rlige kjÃ¸p:
 
 MÃ¥l 16:: kjÃ¸pserfaringene pÃ¥virker synet pÃ¥ direktesalg slik at gode
@@ -425,13 +425,13 @@ Uttalelsen gir bla. grunnlag for en viderefÃ¸ring av MÃ¥l 17 pÃ¥ fÃ¸lgende
 mÃ¥te:
 
 MÃ¥l 17 a:: en angrefrist vil fÃ¥ den virkning at forbrukerne foretar
-mer uoverlagte og ufordelaktige kjÃ¸p em tidligere.
+mer uoverlagte og ufordelaktige kjÃ¸p enn tidligere.
 
 I enkelte av uttalelsene til medlemsforslaget i Nordisk RÃ¥d ble det
 ogsÃ¥ gitt synspunkter pÃ¥ andre virkninger av en fragÃ¥elsesrett. Disse
 tas med for fullstendighetens skyld.
 
-IndustrirÃ¥det i Danmarkfootnote:[Op.cit. Side 3] pekte f.eks. pÃ¥ at
+IndustrirÃ¥det i Danmarkfootnote:[Op.cit. Side 3] pekte for eksempel pÃ¥ at
 
 MÃ¥l 18:: en uthulig av prinsippet i avtaleloven om at lÃ¸fter er
 bindende til skade for handelen som helhet, vil rokke tilliten til
