X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/46df9ea12836348583a3f30f820ea223f26e9ed9..a4423575c20e0d7022b5b1500eafb45c8892d7f9:/rapport-kap10.adoc

diff --git a/rapport-kap10.adoc b/rapport-kap10.adoc
index 6e64db6..0b4ec11 100644
--- a/rapport-kap10.adoc
+++ b/rapport-kap10.adoc
@@ -22,10 +22,10 @@ Kapitlet er delt i fem avsnitt:
 
 === Forbud mot direkte salg
 
-Etter mandatet fra Justisdepartementet skulle lovutvalget "undersÃ¸ke
+Etter mandatet fra Justisdepartementet skulle lovutvalget Â«undersÃ¸ke
 behovet for Ã¥ overveie innholdet i en beskyttelsesregel som gir
-kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra visse avtaler innen en "kortere
-frist".1){footnote} Utvalget vurderte ogsÃ¥ om et effektivt vern for
+kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra visse avtaler innen en kortere
+fristÂ».1){footnote} Utvalget vurderte ogsÃ¥ om et effektivt vern for
 kjÃ¸peren bare kunne oppnÃ¥s ved et forbud mot dÃ¸rsalg eller om et
 forbud var mer hensiktsmessig enn en angrefristregel. 2){footnote}
 
@@ -38,24 +38,24 @@ og behovet for slik handel og
 [quote]
 om det i lys av den senere tids utvikling blant annet pÃ¥ bakgrunn av
 den nevnte innstilling - var grunn til Ã¥ overveie en begrensning om
-adgangen til borttinging og opfÃ¸rsel.3){footnote}
+adgangen til borttinging og oppfÃ¸rsel.3){footnote}
 
-Handelsdepartementet konkluderte med "at det ikke lar seg gjÃ¸re Ã¥
+Handelsdepartementet konkluderte med Â«at det ikke lar seg gjÃ¸re Ã¥
 finne noe alternativ til den foreslÃ¥tte fragÃ¥elsesadgang i en
-begrensning av dÃ¸rsalget gjennom nÃ¦ringslovgivningen
-(handelsloven). SpÃ¸rsmÃ¥let om lovbestemmelser om en "angrefrist" synes
-i det hele Ã¥ mÃ¥tte sees isolert fra mulige endringer i den nevnte
-lovgivning."4){footnote} Stortingets administrasjonskomite sluttet seg
-i det vesentlige til Handelsdepartementet+ uttalelse om spÃ¸rsmÃ¥let som
+begrensning av dÃ¸rsalget gjennom nÃ¦ringslovgivningen (handelsloven).
+SpÃ¸rsmÃ¥let om lovbestemmelser om en Â«angrefristÂ» synes i det hele Ã¥
+mÃ¥tte sees isolert fra mulige endringer i den nevnte
+lovgivning.Â»4){footnote} Stortingets administrasjonskomite sluttet seg
+i det vesentlige til Handelsdepartementets uttalelse om spÃ¸rsmÃ¥let som
 konkluderer med at man neppe kan forby dÃ¸rsalg.5){footnote}
 
-Fra Handelsdepartementet foreligger nÃ¥ et utkast til ny handelslov.6){footnote}
-Hovedendringene i forhold til nÃ¥vÃ¦rende handelslov er at ordningen med
-handelsbrev som vilkar for Ã¥ drive handel foreslÃ¥s slÃ¸yfet. Videre
-forslÃ¥s at adgangen til Ã¥ drive handel utenom fast utsalgssted
-(omfÃ¸rselshandel og bor tinging) innskrenkes og som hovedregel gjÃ¸res
-avhengig av kommunal tillatelse i den kommune hvor hendelen skal
-foregÃ¥.
+Fra Handelsdepartementet foreligger nÃ¥ et utkast til ny
+handelslov.6){footnote} Hovedendringene i forhold til nÃ¥vÃ¦rende
+handelslov er at ordningen med handelsbrev som vilkar for Ã¥ drive
+handel foreslÃ¥s slÃ¸yfet. Videre forslÃ¥s at adgangen til Ã¥ drive handel
+utenom fast utsalgssted (omfÃ¸rselshandel og bor tinging) innskrenkes
+og som hovedregel gjÃ¸res avhengig av kommunal tillatelse i den kommune
+hvor hendelen skal foregÃ¥.
 
 FragÃ¥elsesrett og forbud er to hovedalternativer for Ã¥ lÃ¸se eller
 lette de problemer forbrukerne mÃ¸ter pÃ¥ direktesalgsomrÃ¥det. En
@@ -65,8 +65,8 @@ vil sÃ¥lades kunne lette forbrukernes problemer pÃ¥ dette omrÃ¥de.
 ==== Argumenter for innfÃ¸ring av et forbud
 
 I stortingsmeldingen om forbrukerpolitikk er hovedmÃ¥let for den
-husholdsrettede del av forbrukspolitikken "Ã¥ sette husholdet i stand
-til Ã¥ bruke sine ressurser bedre". Det tas "sikte pÃ¥ Ã¥ sikre
+husholdsrettede del av forbrukspolitikken Â«Ã¥ sette husholdet i stand
+til Ã¥ bruke sine ressurser bedreÂ». Det tas Â«sikte pÃ¥ Ã¥ sikre
 husholdsmedlemmene:
 
  * Ã¸kt mulighet for Ã¥ analysere og prioritere ene behov og Ã¸nskemÃ¥l i
@@ -76,27 +76,27 @@ husholdsmedlemmene:
  * Ã¸kte kunnskaper om oppgaver i husholdet og mÃ¥ter Ã¥ lÃ¸se den pÃ¥.
 
  * Ã¸kte forutsetninger for Ã¥ planlegge Ã¸konomi, totalforbruk,
-   forbruksmÃ¸nster og forbruk pÃ¥ sikt."
+   forbruksmÃ¸nster og forbruk pÃ¥ sikt.Â»
 
-Ve behandlingen av meldingen7){footnote} ble valgfrihet sett som et
+Ved behandlingen av meldingen7){footnote} ble valgfrihet sett som et
 viktig mÃ¥l av ogsÃ¥ de ikke-sosialistiske i Stortingets
 administrasjonskomite:
 
 [quote]
-"Med forbrukerpolitikk menes:
+____
+Â«Med forbrukerpolitikk menes:
 
-[quote]
 Planlegging og gjennomfÃ¸ringa av tiltak som kan sette den enkelte
 bedre i stand til Ã¥ definere egne Ã¸nsker og behov som bruker av varer
 og tjenester og vurdere virkningen av valg mellom alternativer.
 
-[quote]
 En effektiv, fremtidsrettet og realistisk forbrukerpolitikk mÃ¥ ta
 utgangspunkt i den enkeltes behov. Virkemidlene for Ã¥ imÃ¸tekomne disse
 behovene fra samfunnets side kan imidlertid variere. Det kan vÃ¦re
 forbuds- og pÃ¥budsbestemmelser i lovgivningen, tilretteleggelse og
 stimulering av informasjon av varer og tjenester og bruk av
-konfliktslÃ¸sende og klagebehandlende organer."
+konfliktslÃ¸sende og klagebehandlende organer.Â»
+____
 
 Skal forbrukerne fÃ¥ mulighet til Ã¥ analysere og prioritere egne behov
 og Ã¸nskemÃ¥l og til Ã¥ fatte velbegrunnede beslutninger, mÃ¥
@@ -110,7 +110,7 @@ egen studie tilrÃ¥dninger i markedsfÃ¸ringslitteraturen son tar sikte pÃ¥
 Ã¥ innskrenke og vanskeliggjÃ¸re forbrukernes valg.8){footnote} Det kan
 vÃ¦re spÃ¸rsmÃ¥l om en
 
- * "**fysisk** innskrenking gjennom valg av delmarked, salgskanal
+ * Â«**fysisk** innskrenking gjennom valg av delmarked, salgskanal
    (f.eks. dÃ¸rsalg, videreselge; med enerett) eller hyllehÃ¸yde (i
    butikk) med liten eller ingen konkurranse,
 
@@ -120,13 +120,13 @@ vÃ¦re spÃ¸rsmÃ¥l om en
  * **skinn**-innskrenkning ved Ã¥ begrense antallet opplevde
    kjÃ¸pealternativ. For eksempelvis Ã¥ fÃ¥ lojale Â«under rÃ¥des foretaket
    til Ã¥ skape en tilstrekkelig stor innbilt forskjell mellom sitt
-   eget og andre varemerker."
+   eget og andre varemerker.Â»
 
 NÃ¥r alle eller nesten alle markedsfÃ¸rere benytter slike teknikker
 vanskeliggjÃ¸res forbrukerrasjonelle og frie valg. En viktig grunn for
-Ã¥ innfÃ¸re angrefristsystemet var at "kjÃ¸perne befinner seg i en
+Ã¥ innfÃ¸re angrefristsystemet var at Â«kjÃ¸perne befinner seg i en
 uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥ sammenligne pris og kvalitet
-ved konkurrerende produkter".  Stortingets administrasjonskomite ga
+ved konkurrerende produkterÂ».  Stortingets administrasjonskomite ga
 sin tilslutning til denne begrunnelse i innstillingen om
 lovforslaget.9){footnote}
 
@@ -171,7 +171,7 @@ oppsÃ¸kende, personlige henvendelser. Disse tilbudene har forbrukerne
 ikke bedt om og de griper direkte inn i privatlivet. Dette impliserer
 at tiltak mot uanmodet, oppsÃ¸kende, personlig salg kanskje bÃ¸r vÃ¦re
 strengere enn for andre salgsformer som omfattes av definisjonen
-"utenfor fast salgssted". Forbud synes nÃ¦rmere enn fragÃ¥elsesrett for
+Â«utenfor fast salgsstedÂ». Forbud synes nÃ¦rmere enn fragÃ¥elsesrett for
 slike oppsÃ¸kende salgsformer. Dette synspunktet forsterkes av at den
 alt overveiende del av forbrukerne i undersÃ¸kelsen er skeptiske eller
 meget skeptiske til dÃ¸rsalg, selskapssalg og telefonsalg.
@@ -205,9 +205,9 @@ konkurranse om pris og kvalitet skal vÃ¦re de viktigste
 konkurransefaktorene.  Slik bruk begrenser forbrukernes suverenitet og
 mÃ¥ sies Ã¥ vÃ¦re i strid med viktige premisser for fri konkurranse, at
 pris og kvalitet skal vÃ¦re de viktigste konkurransefaktorer.
-Forbrukerombudsmannen har tatt "forbehold om at dersom den fremtidige
+Forbrukerombudsmannen har tatt Â«forbehold om at dersom den fremtidige
 utvikling av denne salgsformen tilsier det, vil saken kunne bli tatt
-opp pÃ¥ nytt i hele sin bredde."12){footnote}
+opp pÃ¥ nytt i hele sin bredde.Â»12){footnote}
 
 OppsÃ¸kende personlig salg krever vanligvis mange kontakter fÃ¸r en
 finner frem til mulige kjÃ¸pere. For mange produktgrupper blir
@@ -232,11 +232,11 @@ salgsargumenter ved boksalg.
 
 En kan ikke se bort fra at direktesalget dekker et behov, for
 forbruksare utover i distriktene og kan bety en velkommen konkurranse
-for de stedlige selgere. Lovutvalget pekte "imidlertid pÃ¥ at behovet
+for de stedlige selgere. Lovutvalget pekte Â«imidlertid pÃ¥ at behovet
 for direktesalg kan synes mindre pÃ¥trengende med vÃ¥r tids
 kommunikasjoner enn tidligere. Det kan videre anfÃ¸res at
 dÃ¸rsalgsvirksomheten av lÃ¸nnsomhetshensyn kanskje er nest utbredt der
-behovet skulle vÃ¦re minst, nemlig i byer og tettsteder."13){footnote}
+behovet skulle vÃ¦re minst, nemlig i byer og tettsteder.Â»13){footnote}
 Kapittel 5 viser at forbrukere i spredttygde omrÃ¥der er like skeptiske
 til dÃ¸rsalg som folk bosatt i andre omrÃ¥der. BesÃ¸ksfrekvensene er
 hÃ¸yest i blokker og leiegÃ¥rder i tettbebygde omrÃ¥der. - BÃ¸ker og
@@ -253,50 +253,48 @@ handel utenom fast salgsted til forbrukerne vurdert.14){footnote} Det
 pekes sÃ¦rlig pÃ¥ hensynet til
 
  * forbrukernes interesser knyttet til selve salgsvirksomheten
-
  * forbrukernes og den stasjonÃ¦re handels interesse av Ã¥ opprettholde
    en stabil butikkstruktur
- 
  * produsenter og andre omfÃ¸rselshandlende
  * generelle samfunnsinteresser for Ã¸vrig
 
 Hovedkonklusjonen er at
 
 [quote]
-"vareforsyningen til forbrukerne primÃ¦rt bÃ¸r baseres pÃ¥ stasjonare
+____
+Â«vareforsyningen til forbrukerne primÃ¦rt bÃ¸r baseres pÃ¥ stasjonare
 utsalassteder. Stedbunden handel har viktige miljÃ¸kvaliteter og
 medfÃ¸rer en stabilitet i lokalsamfunnet som omfÃ¸rselhandel
 mangler. OmfÃ¸rselhandel fratar den stasjonÃ¦re handel omsetning den
 sÃ¥rt kunne trenge.
 
-[quote]
-I sin hovedutredning - NOU 1977:9 "Varehandelen, forbrukerne o
-samfunnet" - foreslo Konsentrasjon utvalget (Utvalget til Ã¥ utrede
+I sin hovedutredning - NOU 1977:9 Â«Varehandelen, forbrukerne o
+samfunnetÂ» - foreslo Konsentrasjon utvalget (Utvalget til Ã¥ utrede
 konsekvensene av konsentrasjonen innen varehandelen) innskrenkninger
 og nÃ¦rmere regulering av omfÃ¸rselshandelen. Premissene den gangen var
 de samme som de ovennevnte. Standpunktet ble fulgt opp i St.meld.
-nr. 70 (1977-78) "Om dagligvarehandelen" som Stortinget vÃ¥ren 1979 ga
+nr. 70 (1977-78) Â«Om dagligvarehandelenÂ» som Stortinget vÃ¥ren 1979 ga
 sin tilslutning til.
 
-[quote]
 De aller fleste hÃ¸ringsinstansene til departementets diskusjonsnotat
 om handelslov, uttalte at adgangen til Ã¥ drive omfÃ¸rselshandel til
 forbrukerne burde innskrenkes.
+____
 
 I den grad handel utenom fast utsalqssted skal vÃ¦re tillatt, bÃ¸r det
-tas utgangspunkt i forbrukernes behov for Ã¥ ha rimelig tilganag til et
+tas utgangspunkt i forbrukernes behov for Ã¥ ha rimelig tilgang til et
 fullverdig varetilbud. Av hensynet til nÃ¦rmiljÃ¸et og
 kontrollmuligheter, bÃ¸r stasjonÃ¦re omfÃ¸rselsformer
-foretrekkes."15){footnote}
+foretrekkes.Â»15){footnote}
 
-En hovedbegrunnelse for innfÃ¸ring av angrefristsystemet var at det i
+En hovedbegrunnelse for innfÃ¸ring av angrefristsystemet var at Â«det i
 markedet opererer en rekke mindre seriÃ¸se foretak som kan drive med
-usmakelige forretningsmetoder".16){footnote} Sammenstillingen av
+usmakelige forretningsmetoderÂ».16){footnote} Sammenstillingen av
 undersÃ¸kelsens funn i kapittel 9 viser at dagens angrefristsystem i
 liten grad direkte kan bidra til en sanering av direktesalgsbransjen.
-Dette systemet garanterer ikke at "de selgere som ikke klarer seg i
+Dette systemet garanterer ikke at Â«de selgere som ikke klarer seg i
 konkurransen uten bruk av utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil mÃ¥tte innstille
-sin virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ endre veier" (MÃ¥l 3). SÃ¦rlig vil
+sin virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ endre veierÂ» (MÃ¥l 3). SÃ¦rlig vil
 betydningen vÃ¦re minimal for firmaer eller selgere som bare er i
 virksomhet et kortere tidsrom. - En sanering vil best kunne sikres ved
 et forbud. En tidsbestemt godkjenningsordning for firmaer og selgere
@@ -347,7 +345,7 @@ salgsformen bÃ¸r kunne vurderes uavhengig av de salgsformer som foregÃ¥r
 utenfor fast salgsted.  Ettersom salgsformen forelÃ¸big har et helt
 begrenset omfang vil skadevirkningene av et forbud bli begrenset.
 
-Med forslaget om "kjÃ¸pefred" reiser Adler-Karlsson spÃ¸rsmÃ¥let om ikke
+Med forslaget om Â«kjÃ¸pefredÂ» reiser Adler-Karlsson spÃ¸rsmÃ¥let om ikke
 kjÃ¸peren alltid skal ha initiativet til en transaksjon og at forsÃ¸k
 fra selgeren pÃ¥ Ã¥ stimulere til kjÃ¸p skal vÃ¦re ulovlige.17){footnote}
 I begrunnelsen for forslaget vises det til de generelle
@@ -358,7 +356,7 @@ vekst som har preget 60- og 70-Ã¥rene. I tillegg kommer uheldige
 vi at hele 40 pst. av forbrukerne i hovedsak var for at
 direktesalgsformene skulle forbys. Denne svarfordelingen gir i seg
 selv ikke grunnlag for Ã¥ tolke materialet sÃ¥ langt som til
-Adler-Karlssons "kjÃ¸pefred".  I diskusjonen om forbud hÃ¸rer imidlertid
+Adler-Karlssons Â«kjÃ¸pefredÂ».  I diskusjonen om forbud hÃ¸rer imidlertid
 ogsÃ¥ samfunnspolitiske argumenter med.
 
 Argumenter *mot* direktesalg, og sÃ¦rlig mot de oppsÃ¸kande personlige
@@ -428,7 +426,7 @@ mange steder vÃ¦re dÃ¥rlig.  Andre steder mangler butikktilbud pÃ¥
 forskjellige utstyrsvarer, spesialvarer eller kapitalvarer. - DÃ¸rsalg
 og lignende salgsformer kan dessuten by pÃ¥ praktiske fordeler; man
 slipper Ã¥ oppsÃ¸ke butikk, fÃ¥r varen skikkelig i Ã¸yensyn og eventuelt
-demonstrert, og oppnÃ¥r levering "pÃ¥ dÃ¸ra".20){footnote}
+demonstrert, og oppnÃ¥r levering Â«pÃ¥ dÃ¸raÂ».20){footnote}
 
 I Forslaget til ny handelslov er konklusjonen at all handel utenom
 fast salgssted er avhengig av kommunal tillatelse i den kommune hvor
@@ -498,22 +496,22 @@ for selgerne Ã¥ sikre seg sin bestilling.
 
 ==== Bedre informasjon via selger
 
-For at kjÃ¸perne skal vite om sine rettigheter krever Â§ 4 at selgeren
-skal overlate "et formular som tydelia opplyser om kjÃ¸perens retter
-etter denne lov.  I boka "Angrefristlov og forbrukerkjÃ¸p" har Kristen
+For at kjÃ¸perne skal vite om sine rettigheter krever Â§Â 4 at selgeren
+skal overlate Â«et formular som tydelia opplyser om kjÃ¸perens retter
+etter denne lovÂ».  I boka Â«Angrefristlov og forbrukerkjÃ¸pÂ» har Kristen
 Andersen, som var formann i angrefristlovutvalget, vurdert
 informasjonsplikten slik:
 
 [quote]
-Â§ 4 inneholder en bestemmelse som med ene ord fastslÃ¥r at det forhold
+____
+Â§Â 4 inneholder en bestemmelse som med ene ord fastslÃ¥r at det forhold
 at kjÃ¸perer ikke ved avtalens inngÃ¥else eller ordrens inngivelse har
 fÃ¥tt overlatt det omtalte formular, simpelthen medfÃ¸rer at kjÃ¸peren
 ikke blir bundet av kjÃ¸pet med mindre dette skulle bli oppfylt ved
-betaling av kjÃ¸pesummen i samsvar med Â§ 3.  Et klarere vitnesbyrd om
+betaling av kjÃ¸pesummen i samsvar med Â§Â 3.  Et klarere vitnesbyrd om
 hvilken betydning en fyldesgjÃ¸rende orientering om fragÃ¥elsesretten
 tillegges kan neppe tenkes.
 
-[quote]
 I det hele er jeg personlig ikke i tvil om at man her stÃ¥r ved det
 punkt i angrefristloven som bÃ¥de prinsipielt og praktisk har krav pÃ¥
 stÃ¸rst oppmerksomhet fra et forbrukerkjÃ¸pssynspunkt. Det er lite
@@ -523,6 +521,7 @@ til virkelighet.  Men en forutsetning for Ã¥ oppnÃ¥ det er blant annet
 at myndighetene gÃ¥r aktivt inn for at rettsreglene i lett tilgjengelig
 form bringes til kjÃ¸pernes kunnskap. Og det er nettopp dette som
 har skjedd pÃ¥ nÃ¦rvÃ¦rende omrÃ¥de.22){footnote}
+____
 
 Kapittel 7 viser at 70 pst. av kjÃ¸perne verken har registrert
 eventuelle skriftelige opplysninger eller har fÃ¥tt noen muntlig
@@ -564,9 +563,9 @@ er at kjÃ¸pere kan stÃ¥ sterkere i en pÃ¥stand mot pÃ¥stand-situasjon.
 Opplysningene kan vÃ¦re godt gjemt i slike blanketter.
 
 En tilsidesettelse av opplysningsplikten kan rammes av markedslovens
-bestemmelse om "utilstrekkelig fremstilling". Finner
-Forbrukerombudsmannen at slik tilsidesettelse er "utilstrekkelig
-fremstilling", vil markedslovens sanksjonsmuligheter kunne
+bestemmelse om Â«utilstrekkelig fremstillingÂ». Finner
+Forbrukerombudsmannen at slik tilsidesettelse er Â«utilstrekkelig
+fremstillingÂ», vil markedslovens sanksjonsmuligheter kunne
 benyttes. Risikoen ved Ã¥ unnlate Ã¥ gi rettighetsopplysningene vil ikke
 lenger kunne betegnes som liten.
 
@@ -577,7 +576,7 @@ kunne oppveies av en Ã¸kt informasjonsinnsats fra offentlig
 side. Radio, aviser og tidsskrifter har omtalt angrefristen og
 forbrukerrÃ¥det har utgitt en egen brosjyre. Kapittel 7 bekrefter at
 mange forbrukere har registrert at det finnes en slik frist. De fleste
-mener ogsÃ¥ at "aviser og tidsskrifter" og "radio og fjernsyn" gjorde
+mener ogsÃ¥ at Â«aviser og tidsskrifterÂ» og Â«radio og fjernsynÂ» gjorde
 dem oppmerksom pÃ¥ denne fristen. Likevel finner vi feilkunnskap i
 samme omfang som lovkunnskap.
 
@@ -625,11 +624,11 @@ sikkerhet si at en slik innsatsÃ¸kning vil vÃ¦re til stÃ¸rst fordel for
 kjÃ¸perne.
 
 I en vurdering av en eventuell offentlig informasjonsinnsats som
-suplement eller tillegg til selgerinformasjonen, mÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let fra
+supplement eller tillegg til selgerinformasjonen, mÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let fra
 kapittel 7 med: - Er det mulig at det ikke er forbrukernes oppfatning
-av hva en angrefrist omfatter som er ukorrekt, men at de rettiaheter
+av hva en angrefrist omfatter som er ukorrekt, men at de rettigheter
 loven gir er for snevre ut fra det som svÃ¦rt mange intervjuede anser
-som rimelig? SipÃ¸rsmÃ¥let om angrefristsystemet kan forbedres omhandles
+som rimelig? SpÃ¸rsmÃ¥let om angrefristsystemet kan forbedres omhandles
 i punkt 10.4.
 
 ==== Forslag
@@ -658,7 +657,7 @@ omfatte en rekke enkeltforslag. Forslagene kan omfatte:
  * angre- og bytterett ved andre salgsformer og
  * tillatelser
 
-==== Fristens starttidspunktt og lengde
+==== Fristens starttidspunkt og lengde
 
 Fristens starttidspunkt.
 
@@ -688,10 +687,10 @@ selger. Ikke-kjÃ¸p og kjÃ¸p hos andre selgere kan bli mindre aktuelt.
 OgsÃ¥ takknemlighet for Ã¥ benytte selgerens tid ved personlig salg kan
 inngi slike forpliktelser 24){footnote}.
 
-I 1966 uttalte De norske forleggerforening at "det hadde vÃ¦rt
+I 1966 uttalte De norske forleggerforening at Â«det hadde vÃ¦rt
 nÃ¸dvendig Ã¥ oppfordre vÃ¥re medlemmer til Ã¥ innrÃ¸mme en
 annullasjonsrett og denne er nÃ¥ innfÃ¸rt av alle stÃ¸rre verkselgende
-forlag".  Da angrefristloven trÃ¥dte i kraft hadde denne retten vÃ¦rt
+forlagÂ».  Da angrefristloven trÃ¥dte i kraft hadde denne retten vÃ¦rt
 praktisert i 6 Ã¥r. Lovutredningen viser til at annulasjoner betyr
 svÃ¦rt lite for bokomsetning som foregÃ¥r ved dÃ¸rsalg.26){footnote}
 
@@ -712,8 +711,8 @@ forskyvning av fristen kan medfÃ¸re at en konsument kan lese boken
 fÃ¸rst og siden innenfor 10 dagers fristen returnere den.
 
 Lovutvalget vurderte ikke alternative lÃ¸sninger.  De foreslo uten
-nÃ¦rmere begrunnelse at fristen "tidligst (kan) begynne Ã¥ gjelde fra
-besÃ¸ket hos kjÃ¸peren".27){footnote} Dette forslag ble fulgt av
+nÃ¦rmere begrunnelse at fristen Â«tidligst (kan) begynne Ã¥ gjelde fra
+besÃ¸ket hos kjÃ¸perenÂ».27){footnote} Dette forslag ble fulgt av
 Justisdepartementet og i Stortinget.
 
 BÃ¥de kjÃ¸pernes lovkunnskapsoppfatninger og selgersidens egne
@@ -788,9 +787,7 @@ betydelig lavere andel av kjÃ¸perne fÃ¸lger opp en slik intensjon. -
 Selv for misnÃ¸yde kjÃ¸pere kan etterkjÃ¸psforlÃ¸pene godt fÃ¸re til at de
 ikke hever bestillingen.
 
-FIXME Hva betyr lo/10 pÃ¥ side 143?
-
-Skal lo utvalgets intensjon om at loven skal bli en reel risiko for
+Skal lovutvalgets intensjon om at loven skal bli en reell risiko for
 foretak som utnytter markedet med ufine forretningsmetoder, mÃ¥ andelen
 som hever kjÃ¸pet Ã¸kes. Dette krever en senkning av de terskler som i
 dag begrenser bruken av fragÃ¥elsesretten.
@@ -833,9 +830,9 @@ InnfÃ¸ring av kjÃ¸perbekreftet bestilling vurderes nÃ¦rmere.
 ==== Skillet mellom kontant og kredittkjÃ¸p
 
 Justisdepartementets hovedbegrunnelse for Ã¥ unnta kontantkjÃ¸p fra
-fragÃ¥elsesretten var at slik betaling "i alminnelighet mÃ¥ sees som et
+fragÃ¥elsesretten var at slik betaling Â«i alminnelighet mÃ¥ sees som et
 tilstrekkelig bevis for en noenlunde fast og veloverveiet beslutning
-hos kjÃ¸peren".
+hos kjÃ¸perenÂ».
 
 I kapittel 8 fikk vi ikke bekreftet at kjÃ¸pere som betalte fÃ¸r
 fristens utlÃ¸p foretok vesentlig mer veloverveide kjÃ¸psbeslutninger
@@ -884,7 +881,7 @@ kontantsalg.
 ==== Skillet mellom varer og tjenester
 
 Lovutvalget foreslo at loven skulle omfatte abonnementskontrakter,
-selv om det var "i tvil om at det er tilstrekkelig grunn". - Utvalget
+selv om det var Â«i tvil om at det er tilstrekkelig grunnÂ». - Utvalget
 sluttet seg til argumentene fra ForsikringsrÃ¥det og
 forsikringsbransjens organisasjoner i at det ikke foreligger
 tilstrekkelig behov for en angrefrist for forsikringsavtaler.
@@ -897,9 +894,9 @@ pÃ¥vises vesentlige skader som fÃ¸lge av formidling av slike kontrakter
 utenfor fast forretningssted.
 
 Stortingets administrasjonskomite sluttet seg til Justisdepartementets
-konklusjon, men tilfÃ¸yde at de var "av den oppfatning at spÃ¸rsmÃ¥let
+konklusjon, men tilfÃ¸yde at de var Â«av den oppfatning at spÃ¸rsmÃ¥let
 antakelig mÃ¥tte tas opp til ny vurdering dersom det i fremtiden blir
-mer vanlig med slike servicekontrakter."
+mer vanlig med slike servicekontrakter.Â»
 
 UndersÃ¸kelsen omfatter hverken en kartlegging av omfanget av
 direkteselg av tjenester eller av erfaringer i husholdene. Det kan
@@ -916,11 +913,11 @@ pÃ¥ dette omrÃ¥det.
 
 ==== Utvidet forbrukerkjÃ¸psbegrep
 
-I angrefristloven er forbrukerkjÃ¸p definert som "kjÃ¸p fra en
+I angrefristloven er forbrukerkjÃ¸p definert som Â«kjÃ¸p fra en
 yrkesselger i denne egenskap av ting som etter forholdene framtrer
 hovedsakelig til personlig bruk for kjÃ¸perer, hans husstand eller
-omgangskrets eller til deres personlige formÃ¥l ellers". Utredningen om
-"behandlingen av forbrukerkjÃ¸pstvister" benyttet en tilsvarende
+omgangskrets eller til deres personlige formÃ¥l ellersÂ». Utredningen om
+Â«behandlingen av forbrukerkjÃ¸pstvisterÂ» benyttet en tilsvarende
 definisjon.31){footnote} Kun tvister mellon forbrukerkjÃ¸per og
 yrkesselger kunne bringes inn til avgjÃ¸relse etter forslaget i
 utredningen.  Tvister mellom to privatpersoner skulle holdes utenfor,
@@ -931,13 +928,13 @@ grunnlag av partenes skriftlige framstillinger.
 Forbruker- og administrasjonsdepartementet var
 
 [quote]
-"av den oppfatning at behovet for en sÃ¦rskilt behandling av
+Â«av den oppfatning at behovet for en sÃ¦rskilt behandling av
 forbrukertvister ikke er sÃ¦rlig mindre ved kjÃ¸psforhold mellom
 privatpersoner enn nÃ¥r den ene er nÃ¦ringsdrivende. Situasjonen vil da
 ofte vÃ¦re at begge partene mangler forutsetninger for Ã¥ fÃ¥ tvister
 avgjort ved domstolene. Vanskelighetene ved bevisordningen pÃ¥ grunn av
 den skriftlige saksbehandlingen mÃ¥ avhjelpes gjennom den forberedende
-saksbehandling ved ForbrukerrÃ¥det."
+saksbehandling ved ForbrukerrÃ¥det.Â»
 
 Departementet justerte pÃ¥ dette grunnlag ordlyden i forslaget til
 definisjon av forbrukerkjÃ¸p slik at forslaget svarte til kjÃ¸pslovens
@@ -946,15 +943,15 @@ mellom privatpersoner ble tatt med.
 
 Ved stortingsbehandlingen av utkastet til lov om behandling av
 forbrukerkjÃ¸pstvister vurderte administrasjonskomiteen begrepet
-"forbrukerkjÃ¸p" spesielt:
+Â«forbrukerkjÃ¸pÂ» spesielt:
 
 [quote]
-**Komiteen** har merket seg at uttrykket "forbrukerkjÃ¸p" i
+____
+**Komiteen** har merket seg at uttrykket Â«forbrukerkjÃ¸pÂ» i
 proposisjonen ogsÃ¥ omfatter kjÃ¸p og salg mellom privatpersoner. Dermed
 er definisjonen utvidet i forhold til Lov av 24. mars 1972 nr. 11 om
 angrefrist ved forbrukerkjÃ¸p.
 
-[quote]
 **Komiteen** vil understreke Ã¸nskeligheten av at man i lovgivingen
 tilstreber entydig bruk av sentrale begreper.  Dette behovet synes
 sÃ¦rlig pÃ¥trengende i den delen av lovgivningen som mÃ¥ antas ha
@@ -962,27 +959,28 @@ generell interesse, og som regulerer alminnelige menneskers plikter og
 rettigheter, for eksempel lover som berÃ¸rer forbrukerspÃ¸rsmÃ¥l. NÃ¥r nye
 definisjoner innfÃ¸res ville det vÃ¦re Ã¸nskelig Ã¥ justere parallelle
 uttrykk i tidligere lovgivning samtidig.
+____
 
-Ved odelstingsbehandlingen sa statsrÃ¥d Kirsten Myklevoll seg "enig i
+Ved odelstingsbehandlingen sa statsrÃ¥d Kirsten Myklevoll seg Â«enig i
 komiteens utgangspunkt om fordelene ved entydige begreper i de ulike
-lover.  I framtida bÃ¸r "forbrukerkjÃ¸p" nettopp nyttes slik det er
-gjort i det foreliggende utkast." Samtidig viste hun til at lov om
-angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p "er begrenset til
+lover.  I framtida bÃ¸r Â«forbrukerkjÃ¸pÂ» nettopp nyttes slik det er
+gjort i det foreliggende utkast.Â» Samtidig viste hun til at lov om
+angrefrist ved visse avtaler om forbrukerkjÃ¸p Â«er begrenset til
 spesielle avtaleformer der forbrukeren har behov for den
-sÃ¦rbeskyttelse som ligger i er angrefrist etter at avtalan er inngÃ¥tt.
-Mest praktisk er loven for dÃ¸rsalg og menneskesalg."
+sÃ¦rbeskyttelse som ligger i er angrefrist etter at avtalen er inngÃ¥tt.
+Mest praktisk er loven for dÃ¸rsalg og menneskesalg.Â»
 
 Forslag
 
-Ved en lovrevisjon bÃ¸r en benytte den definisjon av "forbrukerkjÃ¸p"
+Ved en lovrevisjon bÃ¸r en benytte den definisjon av Â«forbrukerkjÃ¸pÂ»
 som er innfÃ¸rt i kjÃ¸psloven og i lov om behandling av
 forbrukerkjÃ¸pstvister.
 
 ==== Angre og bytterett ved andre salgsformer
 
-Etter angrefristlovens Â§ 1, fÃ¸rste ledd er fragÃ¥elsesretten blant
-annet begrenset til avtaler og bestillinger som er inngÃ¥tt "pÃ¥ annet
-sted enn fast utsalgssted for selgeren eller representanten". Salg fra
+Etter angrefristlovens Â§Â 1, fÃ¸rste ledd er fragÃ¥elsesretten blant
+annet begrenset til avtaler og bestillinger som er inngÃ¥tt Â«pÃ¥ annet
+sted enn fast utsalgssted for selgeren eller representantenÂ». Salg fra
 fast salgssted ligger utenfor lovens virkefelt.
 
 I medlemsforslaget til Nordisk rÃ¥d i 1966 var ikke fragÃ¥elsesretten
@@ -990,16 +988,16 @@ knyttet til den serie beyrensninger som siden er innfÃ¸rt. En
 undersÃ¸kelse av problemet burde
 
 [quote]
-"imidlertid ikke begrenses til agentsalg eller salg pÃ¥ avbetaling. Det
+Â«imidlertid ikke begrenses til agentsalg eller salg pÃ¥ avbetaling. Det
 ville vÃ¦re rimelig at man overveier Ã¥ gjÃ¸re en fragÃ¥elsesrett
-generell".
+generellÂ».
 
 En ville undersÃ¸ke
 
 [quote]
-"mulighetene for Ã¥ fÃ¥ en bestemmelse opptatt i avtalelovgivningen og
+Â«mulighetene for Ã¥ fÃ¥ en bestemmelse opptatt i avtalelovgivningen og
 lovgivningen om kjÃ¸p pÃ¥ avbetaling som gir kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre
-tilbake fra avtalen innenfor en kortere frist".
+tilbake fra avtalen innenfor en kortere fristÂ».
 
 - Det var mange innvendinger mot en generell fragÃ¥elsesrett.
 Medlemsforslaget og behandlingen av det ble gjennomgÃ¥tt i kapittel 2.
@@ -1017,26 +1015,24 @@ lignende.  Det samme gjelder ferske og dypfryste matvarer,
 bijouterier, spesialbestilte varer, avklipte varer og utsalgsvarer
 hvis ikke bytterett er anfÃ¸rt pÃ¥ kvitteringen.
 
-"Fire Ã¥rs erfaring har vist at bytterettsordningen aldri har fÃ¸rt til
+Â«Fire Ã¥rs erfaring har vist at bytterettsordningen aldri har fÃ¸rt til
 noe rush av byttelystne kunder. Derimot viser det seg at forbrukerne
 setter pris pÃ¥ ordningen, samtidig som del er en god PR for den
-enkelte butikk."33){footnote} - Hensikten med bytterettsordningen er
+enkelte butikk.Â»33){footnote} - Hensikten med bytterettsordningen er
 at kundene skal vÃ¦re fornÃ¸yd med de varer de kjÃ¸per, og at de skal
 kjÃ¸pe trygt i et Domus/S-lag.
 
 Postordrefirmaene har som nevnt innfÃ¸rt fragÃ¥elsesrett.
 
 Andre enkeltfirmaer for eksempel innenfor mÃ¸belbransjen har likeledes
-innfÃ¸rt "full returrett innen 12 dager fra ankomstdato eller
+innfÃ¸rt Â«full returrett innen 12 dager fra ankomstdato eller
 innkjÃ¸psdato. Denne returrett gjelder ikke vorer som er prisnedsatte,
 stoppmÃ¸bler med spesielt trekk eller varer som er bestilt spesielt.
 Ved retur innen 12 dager fÃ¥r man pengene tilbake.  Forutsetningen er
 at varene ikke har vÃ¦rt brukt eller er blitt skadet etter kjÃ¸pet.  Ved
 retur av varer vil vi at kvittering medtas eller medsendes og at
 originalpakningen blir benyttet. 10 pst. fratrekkes dersom returen
-ikke har originalpakningen."34){footnote}
-
-FIXME continue side 149
+ikke har originalpakningen.Â»34){footnote}
 
 Erfaringene fra forbrukerorganene viser at bruktbilmarkedet byr pÃ¥
 mange problemer for kjÃ¸pere.  InnfÃ¸ring av en bytterett ved
@@ -1049,7 +1045,7 @@ stÃ¸rre feil kort etter at kjÃ¸pet er foretatt. En bytterett vil ogsÃ¥
 forenkle arbeidet med klagesaker i ForbrukerrÃ¥det vesentlig.
 
 Fra 18 til 25 pst. av forbrukerne i de tre utvalgene mener at fristen
-gjelder "ved alle salg" eller i "forretninger". ForbrukerrÃ¥dets
+gjelder Â«ved alle salgÂ» eller i Â«forretningerÂ». ForbrukerrÃ¥dets
 kontorer i fylkene mÃ¥ regelmessig veilede forbrukere som mener seg ha
 en angrefrist ved kjÃ¸p i forretninger. En generell bytterett er i
 samsvar med den rettighetsoppfatning mange forbrukere har. Dette ville
@@ -1062,7 +1058,7 @@ stilling til tvilsproblemene etterat de har kjÃ¸pt.  For planleggingen
 i husholdet burde slik tvil helst vÃ¦re vurdert **fÃ¸r** man gÃ¥r til
 innkjÃ¸p av et produkt og ikke etterpÃ¥. Det vil for mange nok vÃ¦re
 lettere Ã¥ be om et annet produkt enn Ã¥ be om pengene tilbake:
-Alternativet "ikke-kjÃ¸p" vil stÃ¥ svakere. En slik frist vil ogsÃ¥ gi
+Alternativet Â«ikke-kjÃ¸pÂ» vil stÃ¥ svakere. En slik frist vil ogsÃ¥ gi
 selgersiden et salgsargument, og kan fÃ¸re til minsket kjÃ¸pemotstand
 slik som tidligere nevnt. - I tillegg kommer sÃ¥ de argumenter mot en
 slik ordning som kan anfÃ¸res fra hardelens side. JamfÃ¸r kapittel 2 og
@@ -1094,7 +1090,7 @@ eksempelvis stilles krav til
  * service etter kjÃ¸pet
 
 En slik ordning kunne bidra til at useriÃ¸se selgere og
-"korttidsfirmaer" vanskeligere fikk adgang til disse salgsformene.
+Â«korttidsfirmaerÂ» vanskeligere fikk adgang til disse salgsformene.
 Det ville bli enkelt Ã¥ skille mellom godkjente og ikke godkjente
 salgstilbud.
 
@@ -1113,13 +1109,13 @@ legitimering av salgsformer det kan reises en rekke innvendinger mot,
 blant annet ut fra hensynet til forbrukernes valgfrihet.
 
 Godkjenningen kan ogsÃ¥ legges til det enkelte hushold. Noen hushold
-har satt opp skilt med teksten "selgere uÃ¸nsket" og lignende fordi man
+har satt opp skilt med teksten Â«selgere uÃ¸nsketÂ» og lignende fordi man
 ikke Ã¸nsker dÃ¸rsalgstilbud. Vi har ikke materiale som viser i hvilken
 grad slike skilt blir respektert.
 
 I Sverige har DirektfÃ¸rsaljningsfÃ¸retagens FÃ¸rening (DF) anbefalt sine
 medlemmer og Ã¸vrige direktesalgsforetak Ã¥ respektere dÃ¸rskilter med
-teksten "FÃ¸rsaljning undanbedes" og lignende. Anbafalingen bygger pÃ¥
+teksten Â«FÃ¸rsaljning undanbedesÂ» og lignende. Anbafalingen bygger pÃ¥
 en overenskomst med Konsumentverket.35){footnote}
 
 Ordningen kan virke som et delvis forbud bestemt av hvert enkelt
@@ -1164,14 +1160,14 @@ svare til de generelle mÃ¥l, fremmes fÃ¸lgende forslag:
  * at kjÃ¸perbekreftet bestilling vurderes nÃ¦rmere
  * at fragÃ¥elsesretten som hovedregel ogsÃ¥ skal gjelde kontantsalg
  * at ForbrukerrÃ¥det vurderer forbrukerproblemer *md abonnerentskontrakter
- * at "forbrukerbegrepet" ogsÃ¥ skal omfatte private kjÃ¸p
+ * at Â«forbrukerbegrepetÂ» ogsÃ¥ skal omfatte private kjÃ¸p
  * at angrefristen gjÃ¸res generell, og at en utvidelse er mest
    presserende for bruktbilmarkedet
  * at det lovfestes en regel om at selgere mÃ¥ respektere skilt med
-   "selgere uÃ¸nsket" e.l.
+   Â«selgere uÃ¸nsketÂ» e.l.
 
 
-FOTNOTER TIL KAPITTEL 10
+FIXME plassert Fotnoter til kapittel 10 pÃ¥ riktig sted.
 
 1) Lovutvalgets innstilling side 6
 
@@ -1184,15 +1180,15 @@ FOTNOTER TIL KAPITTEL 10
 5) Forslag til ny handelslov. Vedlegg til Brev fra:
 Handelsdepartementet 8. juni 1979. 212 sider
 
-6) St.meld. nr. 44 (1977-78) "Om forbrukerpolitikken", side 91
+6) St.meld. nr. 44 (1977-78) Â«Om forbrukerpolitikkenÂ», side 91
 
 7) Innst, S. nr. 254 (977-978), Side 5-7 om flertalls- og
 mindretallssynspunkter i Stortingets administrasjonskomite. Flertallet
 i administrasjonskomiteen og mindretallet i Stortinget utgjÃ¸res av de
 ikke-sosialistiske representantene.
 
-8) JONSS0N, Ernst "Konsten att forfora konsumenten. En kritisk
-granskning av larobocker i marknadsforing" Raben & SjÃ¸gren, Stockholm
+8) JONSS0N, Ernst Â«Konsten att forfora konsumenten. En kritisk
+granskning av larobocker i marknadsforingÂ» Raben & SjÃ¸gren, Stockholm
 1979. side 40
 
 9) Innst. O.X. (1971-72) side 1
@@ -1201,7 +1197,7 @@ granskning av larobocker i marknadsforing" Raben & SjÃ¸gren, Stockholm
 
 FIXME Hva stÃ¥r pÃ¥ fotnote 11 side 153?
 
-11): NU 5 1977: 17 DAHL, Rolf "Produkters levetid", Nordisk MinisterrÃ¥d, Oslo,
+11): NU 5 1977: 17 DAHL, Rolf Â«Produkters levetidÂ», Nordisk MinisterrÃ¥d, Oslo,
 april 1977. F.eks. side 113-174
 
 12) Forbrukerombudsmannen har ikke utarbeidet regler for
@@ -1252,7 +1248,7 @@ Brace & World, Inc, - Side 543.
 
 30) Lovutvalgets innstilling Side 18
 
-31) * NOU 19748313 "Behandlingan av forbrukerkjÃ¸pstvister" Forbruker-
+31) * NOU 19748313 Â«Behandlingan av forbrukerkjÃ¸pstvisterÂ» Forbruker-
       og administrisjonsdepartementet 13. desember 1973. Side 18
 
     * Ot.prp. nr. 55 (1976-77) Om iov om behandling av
