X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/41d1332f5894ebdc2efd4f3effe590e357898aa9..dda1ebfc7200b7fe9959b6af9cec399afc9eefc5:/rapport-kap03.adoc

diff --git a/rapport-kap03.adoc b/rapport-kap03.adoc
index acb60dc..79c0e74 100644
--- a/rapport-kap03.adoc
+++ b/rapport-kap03.adoc
@@ -19,16 +19,16 @@ forbrukerinformasjonÂ» Side 3]. Mer generelt er det ett av hovedmÃ¥lene
 for samfunnsinformasjonen at Â«.... den som har rettigheter etter
 lovene eller hvis rettigheter berÃ¸res av lovgivningen, kjenner
 rettighetene sine tilstrekkelig til Ã¥ kunne hevde demÂ»footnote:[NOU
-1978:37 Â«Offentlig infomasjonÂ» Side 32].
+1978:37 Â«Offentlig informasjonÂ» Side 32].
 
 Angrefristloven kombinerer sanksjonsmuligheter for kjÃ¸per overfor
-selger og et pliktig informas jonsopp legg fra selger om kjÃ¸pers
+selger og et pliktig informasjonsopplegg fra selger om kjÃ¸pers
 rettigheter og hvordan disse kan benyttes.
 
 Det er ikke nÃ¸dvendigvis gitt at det oppnÃ¥s noe fullt samsvar mellom
 lovens intensjoner, idealene, og det som skjer ved direktesalg,
 realitetene. En beskrivelse av om loven blir etterlevet og virker
-etter sin hensikt mÃ¥ ha utganspunkt i en presis formulering av mÃ¥lene
+etter sin hensikt mÃ¥ ha utgangspunkt i en presis formulering av mÃ¥lene
 for og de forventede eksplisitte og eventuelt ogsÃ¥ implisitte
 konsekvenser av lovtiltaket. Dette kapitlet sÃ¸ker Ã¥ gi dette
 utgangspunkt.
@@ -36,7 +36,7 @@ utgangspunkt.
 Ett grunnlag for denne beskrivelsen er begrepsapparatet i utredningen
 om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972:5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
 Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Â«Rettens sosiale
-funksjonÂ», Universitetsforslaget, Oslo 1976. Side 292 og sidene
+funksjonÂ», Universitetsforlaget, Oslo 1976. Side 292 og sidene
 20-23]: Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente
 organer har besluttet at staten skal engasjere seg i dekning av behov
 eller oppfyllelse av Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave
@@ -48,7 +48,7 @@ PÃ¥ basis av generelle mÃ¥l formuleringer er det
 [quote]
 Â«som regel nÃ¦rmest umulig Ã¥ avgjÃ¸re med noen grad av sikkerhet 1
 hvilken utstrekning det generelle mÃ¥l er nÃ¥dd. For Ã¥ kunne avgjÃ¸re
-dette mÃ¥ det generelle mÃ¥l presiseres. NÃ¥r presisteringen av det
+dette mÃ¥ det generelle mÃ¥l presiseres. NÃ¥r presiseringen av det
 generelle mÃ¥l fÃ¸rer fram til et uttrykk som kan brukes til styring av
 virksomheten, vil en kalle dette uttrykk for operasjonelt mÃ¥l. Til et
 generelt mÃ¥l vil det ofte hÃ¸re ikke bare ett, men flere operasjonelle
@@ -70,9 +70,9 @@ Videre er det
 hvilken grad man pÃ¥ kortere eller lengre sikt kan nÃ¥ mÃ¥let. De ulike
 alternativer i sÃ¥ mÃ¥te kaller utvalget ambisjonsnivÃ¥er. Et
 ambisjonsnivÃ¥ presiseres ved hjelp av operasjonelle mÃ¥l nÃ¥r slike
-finnes. AnbisjonsniviÃ¥er kan referere seg til budsjettperioden eller
+finnes. AmbisjonsnivÃ¥er kan referere seg til budsjettperioden eller
 til en lengre planleggingsperiode.  For hvert nivÃ¥ i oppgavestrukturen
-er det et mÃ¥l med tilhÃ¸rende ambisjÃ¸nsnivÃ¥er. MÃ¥l pÃ¥ ett nivÃ¥ vil vÃ¦re
+er det et mÃ¥l med tilhÃ¸rende ambisjonsnivÃ¥er. MÃ¥l pÃ¥ ett nivÃ¥ vil vÃ¦re
 avledet fra mÃ¥l pÃ¥ neste hÃ¸yere nivÃ¥.Â»footnote:[Op.cit., Side 28]
 
 Programbudsjettering har flere paralleller til krav til teoridannelse
@@ -107,25 +107,25 @@ eller knyttes til de eksplisitte formuleringer.
 PÃ¥stander om faktiske forhold pÃ¥ angrefristomrÃ¥det kan med fordel gis
 hypoteseform. En kan da bÃ¥de oppfylle de krav som stilles til
 begrepsbruk i utredningen om programbudsjettering samtidig som en kan
-bruke den arbeidsveif ledning forskningsmetodikken i samfunnsfagene
+bruke den arbeidsveiledning forskningsmetodikken i samfunnsfagene
 gir.
 
 De generelle. mÃ¥lene for lovtiltaket er gjennomgÃ¥tt i avsnitt 3.2. I
-avsnitt 3.3 gjemomgÃ¥s hypoteser om virkninger av lovtiltaket i
+avsnitt 3.3 gjennomgÃ¥s hypoteser om virkninger av lovtiltaket i
 selgerfirmaene for forbrukerne.
 
 
-=== MÃ¥lformulerioger i lovforberedelsen
+=== MÃ¥lformuleringer i lovforberedelsen
 
 ==== Generelle mÃ¥l
 
 Som begrunnelse for en angrefrist ved dÃ¸rsalg m.v. viste Stortingets
 administrasjonskomite til Justisdepartementets sammenfatning av
-lovutvalgets imstilling:
+lovutvalgets innstilling:
 
 [quote]
-Â«Utvalget fimer at det foreligger sÃ¦rlige grunner for Ã¥ beskytte
-kjÃ¸peme ved slike omsetningsformer, dels fordi kjÃ¸peren befinner seg i
+Â«Utvalget finner at det foreligger sÃ¦rlige grunner for Ã¥ beskytte
+kjÃ¸perne ved slike omsetningsformer, dels fordi kjÃ¸peren befinner seg i
 en uforberedt situasjon uten mulighet for Ã¥ sammenligne pris og
 kvalitet ved konkurrerende produkter, og dels fordi det pÃ¥ markedet
 opererer en rekke mindre seriÃ¸se foretak som kan drive med usmakelige
@@ -135,7 +135,7 @@ o.1..fÃ¸rer med seg er sÃ¥ utbredt at det foreligger et Ã¥ faktisk behov
 for lovtiltak. De muligheter en har for Ã¥ gripe inn etter vÃ¥r
 nÃ¥gjeldende lovgivning er utilstrekkelige.  Utvalget kan ikke se at de
 foreslÃ¥tte regler vil medfÃ¸re noe betenkelig brudd pÃ¥ alminnelige
-avtalerettslige prinsipper eller innebÃ¦re en fare for omstningslivets
+avtalerettslige prinsipper eller innebÃ¦re en fare for omsetningslivets
 sikkerhet.Â»
 
 [quote]
@@ -143,7 +143,7 @@ sikkerhet.Â»
 behov for regler om en fragÃ¥elsesrett. Man hÃ¸rer alt for ofte om
 tilfeller hvor selgere ved mer eller mindre kritikkverdige metoder fÃ¥r
 forbrukere til Ã¥ binde seg til avtaler som de senere angrer pÃ¥. NÃ¥r de
-fleste hÃ¸ringsinstantsene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
+fleste hÃ¸ringsinstansene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
 tilslutning, kan dette tas som et tekn pÃ¥ at heller ikke de seriÃ¸se
 selgere, som er i flertall, ser seg tjent med at moderne
 markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-1972)
@@ -197,7 +197,7 @@ Kapittel 9 diskuteres i hvilken grad mÃ¥l 2 er nÃ¥dd.
 
 Lovgivningen tok ikke bare sikte pÃ¥ Ã¥ gi forbrukerne beskyttelse. BÃ¥de
 lovutvalget og Justisdepartementet var opptatt av hvilke konsekvenser
-en fragÃ¥elsesrett ville fÃ¥ for selgerfimaene:
+en fragÃ¥elsesrett ville fÃ¥ for selgerfirmaene:
 
 [quote]
 Â«Utvalget ser det slik at. angrefristen betyr den stÃ¸rste usikkerhet
@@ -276,14 +276,14 @@ MÃ¥lene i dette avsnittet er formulert som hypoteser og ikke begrenset
 til Ã¥ vÃ¦re generelle eller konkrete mÃ¥l ut fra lovtekst eller
 forarbeider. De er deskriptive og ikke normative, og er formulert slik
 at de kan kvantifiseres. De er et uttrykk for forutsetninger og
-oppfatninger som eksplisitt eller implistitt ligger i
+oppfatninger som eksplisitt eller implisitt ligger i
 angrefristsystemet eller som kan knyttes til dette. En del av
 hypotesene tar opp forhold som berÃ¸rer direktesalg og forbrukeratferd
 mer generelt. Av praktiske Ã¥rsaker betegnes bÃ¥de mÃ¥l og hypoteser som
 mÃ¥l.
 
 De avgrensede virkninger for forbrukerne ut fra lovteksten vil vÃ¦re pÃ¥
-omrÃ¥dene lovkunmskap og heving av kjÃ¸p. Lovutvalget sÃ¥ Â«det som meget
+omrÃ¥dene lovkunnskap og heving av kjÃ¸p. Lovutvalget sÃ¥ Â«det som meget
 vesentlig at kjÃ¸peren videre gjÃ¸res oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥
 en sÃ¥ effektiv mÃ¥te som mulig.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling Side
 27] InnfÃ¸ring av opplysningsplikt for selger til kjÃ¸per burde fÃ¸re til
@@ -318,7 +318,7 @@ Forskjellen mellom mÃ¥l 9 og 10 ligger i at MÃ¥l 9 kan oppfylles
 uavhengig av loven. MÃ¥l 10 forutsetter at forbrukerne kan benytte
 loven aktivt.
 
-En undersÃ¸kelse hos forbrukerne gir mul ighet til kartlegging av en
+En undersÃ¸kelse hos forbrukerne gir mulighet til kartlegging av en
 rekke andre sider ved direktesalgsmarkedet enn selve
 lovvirkningene. En kan fÃ¥ kunnskap om
 
@@ -346,15 +346,15 @@ grupper med lav og middels inntekt oftere enn grupper med hÃ¸y inntekt.
 
 Videre synes det rimelig Ã¥ forvente at ulike grupper av forbrukere har
 forskjellig syn pÃ¥ direktesalg. Fra andre undersÃ¸kelser vet vi at
-forbrukere med lang utdam ing kan ha en mer rasjonell forbrukeratferd
-enn grupper med kort utdaning. Eksempler pÃ¥ dette kan finnes i
+forbrukere med lang utdanning kan ha en mer rasjonell forbrukeratferd
+enn grupper med kort utdanning. Eksempler pÃ¥ dette kan finnes i
 undersÃ¸kelser pÃ¥ bolig- og kredittmarkedetfootnote:[Torgersen og
 Gulbrandsen VaagbÃ¸, Olav]. En viktig grunn til Ã¥ innfÃ¸re et
 angrefristsystem er nettopp at kjÃ¸peren Â«befinner seg i en uforberedt
 situasjon uten mulighet for Ã¥ sammenligne pris og kvalitet ved
 konkurrerende produkterÂ». En kan kanskje forvente at
 
-MÃ¥l 12:: forbrukere med lengre utdaming er mer skeptiske til
+MÃ¥l 12:: forbrukere med lengre utdanning er mer skeptiske til
 direktesalgsformene enn forbrukergrupper med kortere utdanning
 
 Direktesalgstilbudene vender seg vanligvis direkte til hvert enkelt
@@ -379,7 +379,7 @@ MÃ¥l 15:: Ã¸kt salgsutsatthet gir flere kjÃ¸p
 
 Forbrukernes kjÃ¸pserfaringer vil kunne pÃ¥virke synspunktene pÃ¥
 direktesalg. De som mener Ã¥ ha gjort ett eller flere gode kjÃ¸p vil
-kanskje oftere erklÃ¦re seg tilfreds med salgsfÃ¸rmene enn forbrukere
+kanskje oftere erklÃ¦re seg tilfreds med salgsformene enn forbrukere
 som mener Ã¥ ha gjort dÃ¥rlige kjÃ¸p:
 
 MÃ¥l 16:: kjÃ¸pserfaringene pÃ¥virker synet pÃ¥ direktesalg slik at gode
@@ -425,7 +425,7 @@ Uttalelsen gir bla. grunnlag for en viderefÃ¸ring av MÃ¥l 17 pÃ¥ fÃ¸lgende
 mÃ¥te:
 
 MÃ¥l 17 a:: en angrefrist vil fÃ¥ den virkning at forbrukerne foretar
-mer uoverlagte og ufordelaktige kjÃ¸p em tidligere.
+mer uoverlagte og ufordelaktige kjÃ¸p enn tidligere.
 
 I enkelte av uttalelsene til medlemsforslaget i Nordisk RÃ¥d ble det
 ogsÃ¥ gitt synspunkter pÃ¥ andre virkninger av en fragÃ¥elsesrett. Disse
