X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/34b79e38fb4ca5141b74085d2ca9adcbd4e25390..0dbaa09eaebcd53845d29d76520559a276abcfbd:/rapport-kap03.adoc?ds=sidebyside

diff --git a/rapport-kap03.adoc b/rapport-kap03.adoc
index 79c0e74..5d773c5 100644
--- a/rapport-kap03.adoc
+++ b/rapport-kap03.adoc
@@ -9,17 +9,20 @@ alternativer til eller benyttes sammen med
 lovbeskyttelsefootnote:[St.meld.nr. 44 (1977-1978) Om
 forbrukerpolitikken. SÃ¦rlig sidene 95 og 99.  Program for
 forbruksforskning, Vedlegg 5 til St.meld. nr. 38 (1975-1976) Â«0m
-forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â» Side 179-80 ].
+forbrukerorganenes virksomhet i 1974.Â», side 179-80 ].
 
 I utredningen om offentlig forbrukerinformasjon er ett av
 kjennetegnene ved slik informasjon angitt til Â«at den bidrar til Ã¥ Ã¸ke
 den enkelte forbrukers kunnskaper om rettigheter og
 innflytelsesmuligheterÂ»footnote:[NOU 1979:2 Â«Offentlig
-forbrukerinformasjonÂ» Side 3]. Mer generelt er det ett av hovedmÃ¥lene
-for samfunnsinformasjonen at Â«.... den som har rettigheter etter
-lovene eller hvis rettigheter berÃ¸res av lovgivningen, kjenner
-rettighetene sine tilstrekkelig til Ã¥ kunne hevde demÂ»footnote:[NOU
-1978:37 Â«Offentlig informasjonÂ» Side 32].
+forbrukerinformasjonÂ», ISBN 8200704769, side 3,
+https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2011103106036]. Mer generelt
+er det ett av hovedmÃ¥lene for samfunnsinformasjonen at Â«.... den som
+har rettigheter etter lovene eller hvis rettigheter berÃ¸res av
+lovgivningen, kjenner rettighetene sine tilstrekkelig til Ã¥ kunne
+hevde demÂ»footnote:[NOU 1978:37 Â«Offentlig informasjonÂ»,
+ISBN 8200704548, side 32,
+https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2014020408078].
 
 Angrefristloven kombinerer sanksjonsmuligheter for kjÃ¸per overfor
 selger og et pliktig informasjonsopplegg fra selger om kjÃ¸pers
@@ -34,14 +37,16 @@ konsekvenser av lovtiltaket. Dette kapitlet sÃ¸ker Ã¥ gi dette
 utgangspunkt.
 
 Ett grunnlag for denne beskrivelsen er begrepsapparatet i utredningen
-om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972:5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»
-Side 26-33 og 109-113.  Se ogsÃ¥ AUBERT, Vilhelm. Â«Rettens sosiale
-funksjonÂ», Universitetsforlaget, Oslo 1976. Side 292 og sidene
-20-23]: Kravet for at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente
-organer har besluttet at staten skal engasjere seg i dekning av behov
-eller oppfyllelse av Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave
-er en formulering av grunnsynet eller de grunnleggende preferanser
-vedrÃ¸rende en oppgavefootnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ» Side 27].
+om programbudsjetteringfootnote:[NOU 1972:5 Â«ProgrambudsjetteringÂ»,
+ISBN 8200700054, side 26-33 og 109-113,
+https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2011062106119.  Se ogsÃ¥
+AUBERT, Vilhelm. Â«Rettens sosiale funksjonÂ», ISBN 8200015238,
+Universitetsforlaget, Oslo 1976, side 292 og sidene 20-23]: Kravet for
+at en oppgave skal vÃ¦re statlig er at kompetente organer har besluttet
+at staten skal engasjere seg i dekning av behov eller oppfyllelse av
+Ã¸nskemÃ¥l. Det generelle mÃ¥l for en slik oppgave er en formulering av
+grunnsynet eller de grunnleggende preferanser vedrÃ¸rende en
+oppgavefootnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ», side 27].
 
 PÃ¥ basis av generelle mÃ¥l formuleringer er det
 
@@ -53,7 +58,7 @@ generelle mÃ¥l fÃ¸rer fram til et uttrykk som kan brukes til styring av
 virksomheten, vil en kalle dette uttrykk for operasjonelt mÃ¥l. Til et
 generelt mÃ¥l vil det ofte hÃ¸re ikke bare ett, men flere operasjonelle
 mÃ¥l som hver for seg belyser sider av det generelle
-mÃ¥l.footnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ» Side 27]Â»
+mÃ¥l.footnote:[Â«ProgrambudsjetteringÂ», side 27]Â»
 
 Et operasjonelt mÃ¥l er
 
@@ -61,7 +66,7 @@ Et operasjonelt mÃ¥l er
 Â«en presisering av det generelle mÃ¥l som kan brukes til styring av
 virksomheten. Det operasjonelle mÃ¥l behÃ¸ver ikke nÃ¸dvendigvis Ã¥ vÃ¦re
 kvantifisert, men som oftest vil det vÃ¦re Ã¸nskelig Ã¥ uttrykke det
-operasjonelle mÃ¥l ved hjelp av tallÂ»footnote:[Op.cit., bla. Side 111].
+operasjonelle mÃ¥l ved hjelp av tallÂ»footnote:[Op.cit., blant annet side 111].
 
 Videre er det
 
@@ -73,14 +78,16 @@ ambisjonsnivÃ¥ presiseres ved hjelp av operasjonelle mÃ¥l nÃ¥r slike
 finnes. AmbisjonsnivÃ¥er kan referere seg til budsjettperioden eller
 til en lengre planleggingsperiode.  For hvert nivÃ¥ i oppgavestrukturen
 er det et mÃ¥l med tilhÃ¸rende ambisjonsnivÃ¥er. MÃ¥l pÃ¥ ett nivÃ¥ vil vÃ¦re
-avledet fra mÃ¥l pÃ¥ neste hÃ¸yere nivÃ¥.Â»footnote:[Op.cit., Side 28]
+avledet fra mÃ¥l pÃ¥ neste hÃ¸yere nivÃ¥.Â»footnote:[Op.cit., side 28]
 
 Programbudsjettering har flere paralleller til krav til teoridannelse
 innenfor samfunnsfagene:
 
- * Generelle og operasjonelle mÃ¥l vil ha form av Â«pÃ¥stander om faktiske
-   forholdÂ» en vil oppnÃ¥. Hypoteser kan tilsvarende vÃ¦re Â«pÃ¥stander om
-   faktiske forholdÂ» i samfunnetfootnote:[HELLEVIK,, Op.cit. Side 31].
+ * Generelle og operasjonelle mÃ¥l vil ha form av Â«pÃ¥stander om
+   faktiske forholdÂ» en vil oppnÃ¥. Hypoteser kan tilsvarende vÃ¦re
+   Â«pÃ¥stander om faktiske forholdÂ» i samfunnetfootnote:[HELLEVIK,
+   Ottar, Â«Forskningsmetode i sosiologi og statsvitenskapÂ»,
+   Universitetsforlaget 1971, side 31].
  * Ved teoridannelse kan en bygge pÃ¥ hypoteser av hÃ¸yere og lavere
    orden, der en fra hÃ¸yere ordens hypoteser kan dedusere til
    hypoteser av lavere ordenfootnote:[HELLEVIK., Side
@@ -146,8 +153,8 @@ forbrukere til Ã¥ binde seg til avtaler som de senere angrer pÃ¥. NÃ¥r de
 fleste hÃ¸ringsinstansene har gitt lovforslagets hovedprinsipp sin
 tilslutning, kan dette tas som et tekn pÃ¥ at heller ikke de seriÃ¸se
 selgere, som er i flertall, ser seg tjent med at moderne
-markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-1972)
-Side 2]
+markedsfÃ¸ringsmetoder blir misbrukt.Â»footnote:[Innst. O.X. (1971-1972),
+side 2]
 
 Dette er hovedbegrunnelsen for Ã¥ innfÃ¸re et lovbestemt
 angrefristsystem.
@@ -166,7 +173,7 @@ rettighetene blir oppfyllt og spÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ ha rett og Ã¥ fÃ¥ rett
 faller utenfor. MÃ¥l 1 kan heller ikke bekreftes eller avkreftes som
 hypotese, da det ikke har en testbar formfootnote:[GALTUNG, Johan,
 Â«Theory and Methods of Social ResearchÂ», Universitetsforlaget, Oslo
-1976. Side 324-325.].
+1976, side 324-325.].
 
 I 1966 stilte representanten Borghild Bondevik Haga fÃ¸lgende
 grunngitte spÃ¸rsmÃ¥l i Stortinget:
@@ -207,7 +214,7 @@ betenkningstid medvirker i sÃ¥ fall til en ytterligere sanering av hele
 dÃ¸rsalgsbransjen ved at de selgere som ikke klarer seg i konkurransen
 uten bruk av utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil mÃ¥tte innstille sin
 virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ andre veier.Â»footnote:[Lovutvalgets
-innstilling Side 17-18]
+innstilling, side 17-18]
 
 I lovproposisjonen sa Justisdepartementet at
 
@@ -215,7 +222,7 @@ I lovproposisjonen sa Justisdepartementet at
 Â«Det er grunn til Ã¥ tro at en lovfestet omrÃ¥dningstid i fÃ¸rste rekke
 vil fÃ¥ reell virkning for foretak som utnytter markedet med ufine
 forretningsmetoder og ikke vil bety noe vesentlig for omsetningen for
-de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-1972) Side 6]
+de seriÃ¸se selgere.Â»footnote:[Ot.prp.nr.  14 (1971-1972), side 6]
 
 Formuleringen fra lovutvalget og Justisdepartementet gir grunnlag for
 fÃ¸lgende mÃ¥l:
@@ -254,8 +261,8 @@ kan gÃ¥ fram for Ã¥ komme seg lÃ¸s fra avtalen. Dette kan medvirke til at
 kundene i stÃ¸rre grad vil reagere overfor avtaler de egentlig ikke
 Ã¸nsker Ã¥ inngÃ¥ og dermed bidra til Ã¥ gjÃ¸re angrefristsystemet mer
 effektivt, samtidig som det kan drive selgeren til Ã¥ utvise stÃ¸rre
-forsiktighet i valg av metoder.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling
-Side 17]
+forsiktighet i valg av metoder.Â»footnote:[Lovutvalgets innstilling,
+side 17]
 
 FÃ¸lgende konkrete mÃ¥l kan stilles opp:
 
@@ -304,7 +311,7 @@ forventes hos ikke-kjÃ¸pere.
 
 Det var ogsÃ¥ lovutvalgets Â«oppfatning at de lovregler utvalget
 foreslÃ¥r, vil stimulere kjÃ¸peren til aktivitetÂ»footnote:[Lovutvalgets
-innstilling Side 18]. En kan forvente at
+innstilling, side 18]. En kan forvente at
 
 MÃ¥l 9:: misnÃ¸yde kjÃ¸pere vil vende seg til selger for Ã¥ fÃ¥ hevet
 kjÃ¸pet eller bestillingen
@@ -371,7 +378,7 @@ MÃ¥l 14: en skeptisk holdning til direktesalg begrenser antallet slike
 kjÃ¸p
 
 Direktesalg betegnes som moderne markedsfÃ¸ringfootnote:[Innst.
-O.X. (1971-1972) Side 2], og kan sies Ã¥ vÃ¦re virkningsfullt i de
+O.X. (1971-1972), side 2], og kan sies Ã¥ vÃ¦re virkningsfullt i de
 tilfelle der kontakten med den mulige kjÃ¸per fÃ¸rst er etablert. En mÃ¥
 kunne forvente at
 
@@ -419,7 +426,7 @@ hvis hensikt det var Ã¥ beskytte kjÃ¸perens interesse, selv ut fra
 kjÃ¸perens synspunkt, kunne lede til et ufordelaktig
 kjÃ¸p.Â»footnote:[Nordiska RÃ¥det, 15te sessionen 1967. A 113/j
 Medlemsforslag om infÃ¸rande av en regel om betanketid i
-avtalslagen. Side 13.]
+avtalslagen, side 13.]
 
 Uttalelsen gir bla. grunnlag for en viderefÃ¸ring av MÃ¥l 17 pÃ¥ fÃ¸lgende
 mÃ¥te:
@@ -431,7 +438,7 @@ I enkelte av uttalelsene til medlemsforslaget i Nordisk RÃ¥d ble det
 ogsÃ¥ gitt synspunkter pÃ¥ andre virkninger av en fragÃ¥elsesrett. Disse
 tas med for fullstendighetens skyld.
 
-IndustrirÃ¥det i Danmarkfootnote:[Op.cit. Side 3] pekte for eksempel pÃ¥ at
+IndustrirÃ¥det i Danmarkfootnote:[Op.cit., side 3] pekte for eksempel pÃ¥ at
 
 MÃ¥l 18:: en uthulig av prinsippet i avtaleloven om at lÃ¸fter er
 bindende til skade for handelen som helhet, vil rokke tilliten til
@@ -449,7 +456,7 @@ MÃ¥l 20:: en fragÃ¥elsesrett vil forÃ¥rsake en anseelig overfÃ¸ring av
 varer frem og tilbake, som naturligvis til og med vil Ã¸ke handelens
 kostnader.
 
-Sentrallaget for handelslagene i Finlandfootnote:[Op.cit. Side 17]
+Sentrallaget for handelslagene i Finlandfootnote:[Op.cit., side 17]
 uttalte at det Â«etter vÃ¥r oppfatning er det pÃ¥ ingen mÃ¥te sikkert at
 den foreslÃ¥tte bestemmelsen er egnet til Ã¥ fÃ¥ kundene til Ã¥ overveie
 kjÃ¸pet bedre. Saken synes snarere Ã¥ vÃ¦re den motsatte, og bestemmelsen
@@ -461,6 +468,6 @@ kostnadsfritt.
 Det mÃ¥ tilfÃ¸yes at formuleringene under punktene fra M 17 a til og med
 M 21 fremkom i tilknytning til et forslag om Â«Ã¥ overveie Ã¥ gjÃ¸re en
 tidsbegrenset fragÃ¥elsesrett gjeldende for alle forbrukerkjÃ¸p., slik
-at den kunne innfÃ¸res i avtalelovenÂ»footnote:[Op.cit. Side 1]. For
+at den kunne innfÃ¸res i avtalelovenÂ»footnote:[Op.cit., side 1]. For
 enkelte av mÃ¥lene har flere organisasjoner liknende betenkeligheter
 som dem som er sitert her.
