X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/335bc5db2da0589529eb3c2c904e8ba2657fb81f..8c77f5bb08741622ac0efb375c1f2184fdba8f22:/rapport-kap07.adoc

diff --git a/rapport-kap07.adoc b/rapport-kap07.adoc
index 437c2a8..1384108 100644
--- a/rapport-kap07.adoc
+++ b/rapport-kap07.adoc
@@ -699,7 +699,7 @@ om Â«angrefristÂ»Â». Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
 hypotesen om at det er lettere for forbrukere Ã¥ bestemme seg for et
 kjÃ¸p nÃ¥r de kjenner til en angrefrist. Noe som kan bidra til Ã¥ lette
 salgsarbeidet ved at kjÃ¸pemotstanden blir mindre. Lovutvalget var
-oppmerksom pÃ¥ dettefootnote:[Lovutvalgets innstilling Side 18].
+oppmerksom pÃ¥ dettefootnote:[Lovutvalgets innstilling, side 18].
 
 At det kan vÃ¦re lettere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p med en angrefrist,
 bekreftes vel ogsÃ¥ av det faktum at de fleste postordrefirmaer
@@ -721,21 +721,21 @@ tilsiÂ». Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en Â«offensiv Ã¸konomisk
 holdningÂ». Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en Â«vente
 og hÃ¥peÂ»-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde
 vÃ¦rt i en Â«prÃ¸v Ã¥ skaffe segÂ»-situasjon med objektivt sett flere
-valgmuligheterfootnote:[GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, ULF. Unge
+valgmuligheterfootnote:[GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, Ulf, Â«Unge
 familier og boligproblemer i Oslo - teorier om boligmarkedet, sÃ¸king
-etter bolig, faktisk boligsituasjon.  Institutt for statsvitenskap
+etter bolig, faktisk boligsituasjonÂ»  Institutt for statsvitenskap,
 Oslo 1975.].
 
 Tilsvarende forskjeller finner en pÃ¥ kredittmarkedet. Ola VaagbÃ¸ ved
 Institutt for samfunnsforskning har vist at gruppen med
 universitets/hÃ¸gskoleutdanning hadde et gjennomsnittelig gjenstÃ¥ende
-lÃ¥nebelÃ¸p som er 164% hÃ¸yere enn ungdomsskolegruppen, men at de
-har en gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt krone (renter og
-avdrag) som er 56% mindre. Dette skyldes selvfÃ¸lgelig at
-lavinntektsgrupper i mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine
-varige forbruksgoder, men fÃ¥r de dyrere
-avbetalingslÃ¥nfootnote:[VAAGBÃ, Ola. Kredittbruk og kredittkostnader i
-norske husholdninger. Institutt for samfunnsforskning.  Oslo 1977.].
+lÃ¥nebelÃ¸p som er 164% hÃ¸yere enn ungdomsskolegruppen, men at de har en
+gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt krone (renter og avdrag) som
+er 56% mindre. Dette skyldes selvfÃ¸lgelig at lavinntektsgrupper i
+mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine varige forbruksgoder, men
+fÃ¥r de dyrere avbetalingslÃ¥nfootnote:[VAAGBÃ, Ola. Â«Kredittbruk og
+kredittkostnader i norske husholdningerÂ», Institutt for
+samfunnsforskning, Oslo 1977.].
 
 Hvorfor finner en ikke tilsvarende forskjeller mellom ulike
 forbrukergrupper pÃ¥ direktesalgsmarkedet?
