X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d..ffaed0de9f3fde33f075686e967c40ef8d12cfad:/rapport-kap04.adoc

diff --git a/rapport-kap04.adoc b/rapport-kap04.adoc
index 35ce663..0c10b6b 100644
--- a/rapport-kap04.adoc
+++ b/rapport-kap04.adoc
@@ -18,7 +18,7 @@ fremskaffes ved Ã¥ spÃ¸rre kjÃ¸perne direkte om de har fÃ¥tt skriftelige
 opplysninger og om de har fÃ¥tt hevet sine kjÃ¸p eller bestillinger.
 
 Den svenske angrefristloven trÃ¥dte i kraft 1. juli 1971 og allerede i
-mÃ¥nedene etter denne dato "undersÃ¸kte en om angrefrist-skjemaer ble
+mÃ¥nedene etter denne dato undersÃ¸kte en om angrefrist-skjemaer ble
 benyttet. UndersÃ¸kelsen ble offentliggjort av Statens Pris- och
 kartellnemnd hÃ¸sten 1971.
 
@@ -165,17 +165,18 @@ hvilken kunnskap som skriver seg fra kjÃ¸pet og kunnskap fra Andre
 kilder. Skal en avgrense de virkninger som direkte knytter seg til
 kjÃ¸pssituasjonen fra andre forhold, er det nÃ¸dvendig ned et
 eksperiment- opplega. Ved Ã¥ undersÃ¸ke kjÃ¸perne fÃ¸r og etter kjÃ¸pet vil
-virkningen kunne fremtre som forskjellen fra "fÃ¸r" til
-"etter"-situasjonen. ((b-a) i fig 4.1).
+virkningen kunne fremtre som forskjellen fra Â«fÃ¸rÂ» til
+Â«etterÂ»-situasjonen. ((b-a) i fig 4.1).
 
-FIXME gjenskap figur 4.1 side 46
+.Eksperiment med angrefrist som Ã¥rsaksfaktor
+image::images/eksperiment-faktor.svg[scaledwidth=60%,align="center"]
 
 NÃ¥ vil forandringene fra fÃ¸r- til ettersituasjonen kunne pÃ¥virkes av
 andre faktorer enn selgerens informasjon. Ett eksempel kan vÃ¦re
 massemediaomtale . av angrefristen gir Ã¸kt lovkunnskap. I
-utgangspunktet kan vi kontrollere for slike "andre faktorer" ved
+utgangspunktet kan vi kontrollere for slike Â«andre faktorerÂ» ved
 samtidig Ã¥ undersÃ¸ke en kontrollgruppe som er utsatt for den samme
-pÃ¥virkningen av "andre faktorer" fra tidspunkt I til tidspunkt 2 som
+pÃ¥virkningen av Â«andre faktorerÂ» fra tidspunkt I til tidspunkt 2 som
 eksperimentgruppen: Vi trenger en gruppe kjÃ¸pere og en gruppe
 ikke-kjÃ¸pere.
 
@@ -191,19 +192,19 @@ enhetene fÃ¥r pÃ¥ denfootnote:[HELLEVIK,Side 358-63]. Vi har liten
 mulighet til Ã¥ kontrollere direktesalget innenfor avgrensede
 geografiske omrÃ¥der eller i bestente grupper av forbrukere. Oppgaven
 blir Ã¥ finne en sammensetning av de to gruppene som sikrer en
-avarensning av Ã¥rsaksvariablene, tidsmessig og 1 forhold til andre
+avarensning av Ã¥rsaksvariablene, tidsmessig og i forhold til andre
 mulige faktorer.
 
 Da vi ikke selv kan tilordne hvem som vil foreta kjÃ¸p son svarer til
 lovens krav eller har noen annen mulighet til pÃ¥ forhÃ¥nd Ã¥ fÃ¥ vite
-dette, mÃ¥ vi ta utgangspunkt i "etter"-situasjonen. PÃ¥ tidspunkt 2 kan
+dette, mÃ¥ vi ta utgangspunkt i Â«etterÂ»-situasjonen. PÃ¥ tidspunkt 2 kan
 vi skaffe oss kunnskap om hvem som har foretatt og hvem som ikke har
 foretatt kjÃ¸p, og ut fra dette sÃ¸ke Ã¥ komme frem til en forsvarlig
 sammensetning av eksperiment- og kontrollgruppe. Intervjuing mÃ¥ foregÃ¥
-pÃ¥ "etter"-tidspunktet, og undersÃ¸kelsesopplegget blir et "ex post
-facto" / eller "hare etter"-design.
+pÃ¥ Â«etterÂ»-tidspunktet, og undersÃ¸kelsesopplegget blir et Â«ex post
+factoÂ» / eller Â«hare etterÂ»-design.
 
-BÃ¥de "randomisering" og "parvis jamfÃ¸ring" kan gi grunnlag for en
+BÃ¥de Â«randomiseringÂ» og Â«parvis jamfÃ¸ringÂ» kan gi grunnlag for en
 inndeling av forbrukere i eksperimentgruppe og kontrollgruppe. Ved
 randomisering forutsettes en fordeling av forbrukere i de to gruppene
 ved trekking. Faktorer som kan pÃ¥virke Ã¥rsaksfaktoren eller
@@ -214,12 +215,12 @@ denne undersÃ¸kelsen.
 Ved parvis jamfÃ¸ring kan vi imidlertid gjÃ¸re de to gruppene sÃ¥ like
 som mulig for de variable vi har oversikt over og kan mÃ¥le.
 
-=== "Bare etter"-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe
+=== Â«Bare etterÂ»-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe
 
 NÃ¥r sammensetningen av kjÃ¸pergruppen er kjent, kan man finne fram til
 en kontrollgruppe av ikke-kjÃ¸pere som er sÃ¥ lik kjÃ¸perne som mulig for
 de forhold som kan virke inn pÃ¥ resultatet av eksperimentet. Dette
-opplegget kan kalles jamfÃ¸ring ("matching"), og utfÃ¸res ved at man
+opplegget kan kalles jamfÃ¸ring (Â«matchingÂ»), og utfÃ¸res ved at man
 finner parvis fram til kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere som er sÃ¥ identiske som
 mulig. PÃ¥ Â«en mÃ¥ten kan man fÃ¥ en kontrollgruppe som blir lik
 eksperimentgruppen for de variablene som er brukt i sammenlikningen.
@@ -227,7 +228,8 @@ eksperimentgruppen for de variablene som er brukt i sammenlikningen.
 For Ã¥ svare til dette kravet kan en i tillegg til et A-utvalg, basere
 seg pÃ¥ et B- og et C-utvalg sammen satt slik:
 
-FIXME gjenskap Fig. 4.2 Utvalgssammensetning basert pÃ¥ jamfÃ¸rt kontrollgruppe side 47
+.Utvalgssammensetning basert pÃ¥ jamfÃ¸rt kontrollgruppe
+image::images/utvalgssammensetning.svg[scaledwidth=80%,align="center"]
 
 En kan basere seg pÃ¥ at 9 prosent av kjÃ¸perene hadde kjÃ¸pt varer pÃ¥
 avbetaling ved dÃ¸rsala siste Ã¥rfootnote:[FAKTA's undersÃ¸kelse fra
@@ -243,7 +245,7 @@ bakgrunnsvariablene, alder, kjÃ¸nn, inntekt og utdanning, parvis skal
 vÃ¦re sÃ¥ identisk som mulig for hver kjÃ¸per i utvalg B. Disse
 ikke-kjÃ¸perne mÃ¥tte da hver mÃ¥ned sÃ¸kes i utvalg A. Ettersom en da
 allerede har adressene, kan en gÃ¥ tilbake og stille de spÃ¸rsmÃ¥l
-"ikke-kjÃ¸perne" skal ha.
+Â«ikke-kjÃ¸perneÂ» skal ha.
 
 Antallet i hvert utvalg mÃ¥ settes pÃ¥ hÃ¸yt at en kan foreta en
 statistisk analyse av variablene i undersÃ¸kelsen.
@@ -255,9 +257,9 @@ administrasjonsdepartementet 1973 (s.)].  Et intervjuinstitutt pÃ¥tok
 seg Ã¥ finne fram til kjÃ¸pere og en jamfÃ¸rt kontrollgruppe av
 ikke-kjÃ¸pere. I forundersÃ¸kelsen bygde en da pÃ¥ intervjuing i to
 omganger. I fÃ¸rste omgang ble et utvalg pÃ¥ 994 kvinner i Oslo-omrÃ¥det
-spurt om "de i lÃ¸pet av siste Ã¥r hadde kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥
+spurt om Â«de i lÃ¸pet av siste Ã¥r hadde kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥
 messer, spesielle bussturer, ved selskapssalg e.l. og betalt en tid
-etter bestillingen". 123 svarte bekreftene. Til alle ble-det stillet
+etter bestillingenÂ». 123 svarte bekreftene. Til alle ble-det stillet
 spÃ¸rsmÃ¥l om de var villig til Ã¥ bli intervjuet om omfanget av slike
 salgsformer. 543 kunne tenke seg Ã¥ svare pÃ¥ noen slike spÃ¸rsmÃ¥l. Slik
 fikk vi an liste over kjÃ¸perne og kunne finne fram til et jamfÃ¸rt
@@ -270,8 +272,8 @@ En mÃ¥tte regne med at en del ikke Ã¸nsket Ã¥ bli intervjuet igjen, men
 dette bortfallet hadde en oversikt over. Videre ville det bli et visst
 frafall pÃ¥ grunn av flytting, mangelfulle adresser, overfladisk
 intervjuing, fiktive intervjuer osv. Dette bortfallet viste seg Ã¥ bli
-meget hÃ¸yt. Dessverre viste det seg Ã¥ vÃ¦re flere "ikke-kjÃ¸pere" enn
-kjÃ¸pere i utvalget som bare skulle omfatte "kjÃ¸pere". Dette kan bÃ¥de
+meget hÃ¸yt. Dessverre viste det seg Ã¥ vÃ¦re flere Â«ikke-kjÃ¸pereÂ» enn
+kjÃ¸pere i utvalget som bare skulle omfatte Â«kjÃ¸pereÂ». Dette kan bÃ¥de
 skyldes at spÃ¸rsmÃ¥let om foretatte angrefristkjÃ¸p kan vÃ¦re vanskelig Ã¥
 oppfatte riktig, og dÃ¥rlig intervjuing.  Etter som
 spÃ¸rsmÃ¥lsformuleringen var blitt forstÃ¥tt i pretestingen, lÃ¥ nok
@@ -287,10 +289,10 @@ feilintervjuing fortsatt vÃ¦re til stede, men Ã¥ mindre omfang.
 Men disse praktiske erfaringene fra forundersÃ¸kelsen mÃ¥tte arbeidet
 med Ã¥ finne et egnet undersÃ¸kelsesopplegg fortsette.
 
-I forundersÃ¸kelsen hadde en "forsÃ¸kt Ã¥ simulere eksperimentering for Ã¥
-oppnÃ¥ likhet mellom eksperiment- og kontrollgruppe "fÃ¸r" ved hjelp av
+I forundersÃ¸kelsen hadde en Â«forsÃ¸kt Ã¥ simulere eksperimentering for Ã¥
+oppnÃ¥ likhet mellom eksperiment- og kontrollgruppe Â«fÃ¸rÂ» ved hjelp av
 parvis jamfÃ¸ring ut fra egenskaper i
-fÃ¸r-situasjonen"footnote:[CAMPBELL, Donald T. 09 STANLEY, Julian
+fÃ¸r-situasjonenÂ»footnote:[CAMPBELL, Donald T. 09 STANLEY, Julian
 C. Eksperimentelle og quasieksperimentelle forskingsdesigns. Dansk
 utgave.  KÃ¸benhavn. 1972. - SÃ¦rlig side 24, 89 og 96.]. I flere
 metodiske veiledninger blir det tilrÃ¥dd Ã¥ benytte jamfÃ¸ring, men
@@ -299,8 +301,8 @@ oftest med det forutsetning at forskerne selv kan tilordne
 research.  Columbia. 1963. Side 619].
 
 Campbell og Stanley understreker at de mÃ¥ anse en analyse basert pÃ¥ et
-"bare etter"-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe, for "Ã¥ vÃ¦re
-misvisende". Hvis det er en forskjell mellom eksperimentgruppen og en
+Â«bare etterÂ»-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe, for Â«Ã¥ vÃ¦re
+misvisendeÂ». Hvis det er en forskjell mellom eksperimentgruppen og en
 jamfÃ¸rt kontrollgruppe, kan denne forskjell meget vel vÃ¦re forÃ¥rsaket
 av en forskjellig rekruttering av de personer som utgjÃ¸r de to
 grupper: Gruppene ville kanskje tinder alle omstendigheter ha vÃ¦rt
@@ -313,23 +315,23 @@ undersÃ¸kelsesopplegget i forundersÃ¸kelsen kommer de mangler som
 Campbell og Stanley understreker. NÃ¸kkelspÃ¸rsmÃ¥let blir om det er
 mulig Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-k jÃ¸pere uten en jamfÃ¸ring.
 
-=== "Bare etter"-opplegg med sammenligning mellom representative utvalg
+=== Â«Bare etterÂ»-opplegg med sammenligning mellom representative utvalg
 
 For Ã¥ kunne fÃ¥ kunnskap om enkelte av de direkte virkninger av
-angrefristloven er vi avhengig av Ã¥ foreta en sammenligning "fÃ¸r" og
-"etter" kjÃ¸pene er foretatt eller Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-
-kjÃ¸pere i "etter"-situasjonen. Om det ikke kan foretas noen
-undersÃ¸kelser "fÃ¸r" og "etter" (b-a) mÃ¥ det kunne foretas en
-sammenligning "etter", det vil si (b-d) i figur 4.1. For Ã¥ velge ut en
+angrefristloven er vi avhengig av Ã¥ foreta en sammenligning Â«fÃ¸rÂ» og
+Â«etterÂ» kjÃ¸pene er foretatt eller Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-
+kjÃ¸pere i Â«etterÂ»-situasjonen. Om det ikke kan foretas noen
+undersÃ¸kelser Â«fÃ¸rÂ» og Â«etterÂ» (b-a) mÃ¥ det kunne foretas en
+sammenligning Â«etterÂ», det vil si (b-d) i figur 4.1. For Ã¥ velge ut en
 kontrollgruppe kan vi da ut fra vurderingene tidligere i dette
 kapittel ikke benytte randomisering ng jamfÃ¸ring er vanskelig.
 
 Campbell og Stanley synes Ã¥ foretrekke en sammenligning med en
-"statisk gruppe" fremfor en jamfÃ¸rt kontrollgruppe. Den Ã¸vrige
+Â«statisk gruppeÂ» fremfor en jamfÃ¸rt kontrollgruppe. Den Ã¸vrige
 faglitteratur synes Ã¥ anbefale jamfÃ¸ring som et brukbart alternativ
-til randomisering.  SÃ¦rlig innenfor omrÃ¥det "evaluation research" er
-det ogsÃ¥ i denne undersÃ¸kelsen vanlig Ã¥ tilrÃ¥ "ikke-like
-sammenligningsgrupper" der det er den praktiske mulighet som
+til randomisering.  SÃ¦rlig innenfor omrÃ¥det Â«evaluation researchÂ» er
+det ogsÃ¥ i denne undersÃ¸kelsen vanlig Ã¥ tilrÃ¥ Â«ikke-like
+sammenligningsgrupperÂ» der det er den praktiske mulighet som
 foreligger.  Den sammenligningsgruppe som ligger nÃ¦rmest er *et
 landsomfattende representativt utvalg av ikke-kjÃ¸pere*footnote:[WEISS,
 Carol H. Evaluation Research. New Jersey. 1972 Side 67 flg.].
@@ -343,11 +345,11 @@ representative utvalg, kan vi kontrollere for faktorer som alder,
 utdanning, inntekt, bosted m.v. Det er ikke mulig Ã¥ kontrollere for
 forhold av sosial og sosialpsykologisk art som ikke omfattes i
 undersÃ¸kelsen og som alene eller sammen med Ã¥rsaksvariabelen kan
-pÃ¥virke "etter"-situasjonen.
+pÃ¥virke Â«etterÂ»-situasjonen.
 
 Ved alle typer eksperimenter vil det ligge bearensninger. De metodiske
-begrensninger som ligger i et "naturlig" eksperiment med en "ikke
-lik"-sammenligningsgruppe vil oÃ¥ mange mÃ¥ter kunne oppveies av at man
+begrensninger som ligger i et Â«naturligÂ» eksperiment med en Â«ikke
+likÂ»-sammenligningsgruppe vil oÃ¥ mange mÃ¥ter kunne oppveies av at man
 her undersÃ¸ker loven i praksis slik den virker for
 husholdenefootnote:[STOUFFER, Op.cit. Side 237]. Et eksperiment som
 bedre svarer til de klassiske krav som stilles, vil ofte mÃ¥tte utfÃ¸res
@@ -361,12 +363,12 @@ hushold.
 
 I den videre analyse er det sÃ¥ langt som mulig tatt hensyn til de
 begrensninger undersÃ¸kelsesopplegget gir. UndersÃ¸kelsen kan bÃ¥de
-betraktes som med en utvidet survey-analyse og som et "bare
-etter"-opplegg eksperiment- og en sammenligningsgruppe.
+betraktes som med en utvidet survey-analyse og som et Â«bare
+etterÂ»-opplegg eksperiment- og en sammenligningsgruppe.
 
 Denne rapporten er utformet slik at den skal svare til de Â«rav som
 stilles til en survey-analyse. I tillega til mulighetene med et
-survevopplegg har vi den fordel at "angrefristkjÃ¸p" kommer med som en
+survevopplegg har vi den fordel at Â«angrefristkjÃ¸pÂ» kommer med som en
 uavhengig variabel. I stÃ¸rstedelen av analysen har vi konsentrert
 oppmerksomheten om mÃ¥lformuleringer i form av utsagn om *grad av
 samsvar*. Dette svarer til det faglige ambisjonsnivÃ¥ en vanligvis
@@ -376,7 +378,8 @@ undersÃ¸kelsesopplegget gir rom for det.
 I fig. 4.3 er et gitt en oversikt over de utvalg analysen
 bygger pÃ¥:
 
-FIXME Gjenskap Fig. 4.3 Utvalgsammensetning basert pÃ¥ sammenligning av. representative utvalg
+.Utvalgsammensetning basert pÃ¥ sammenligning av representative utvalg
+image::images/utvalgssammensetning-representativt.svg[scaledwidth=80%,align="center"]
 
 Utvalgene er laget slik at A-utvalget intervjues fÃ¸rst. Ved
 intervjuing pÃ¥fÃ¸lgende mÃ¥neder suppleres B-utvalgets, til en har nÃ¥dd
@@ -385,6 +388,4 @@ minimumstallet pÃ¥ 700 kjÃ¸pere. Intervjuingen ble foretatt i uke 20 og
 40.
 
 Utvalgenes representativitet og utvalgs- og mÃ¥lfeil er gjennomgÃ¥tt i
-eget vedlegg (HÃ¸ivik s. 22, Hellevik s. 62 og "Fjerndemokratiet").
-
-
+eget vedlegg (HÃ¸ivik s. 22, Hellevik s. 62 og Â«FjerndemokratietÂ»).
