X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d..cf7d8ecfd5bee1c3071c3ea509e7df7fd4dd26f0:/rapport-kap05.adoc?ds=sidebyside

diff --git a/rapport-kap05.adoc b/rapport-kap05.adoc
index 87c282d..acad616 100644
--- a/rapport-kap05.adoc
+++ b/rapport-kap05.adoc
@@ -25,7 +25,7 @@ drÃ¸ftes denne hypotesen.
 Hvor ofte man har besÃ¸k av dÃ¸rselgere?  I utvalget anga 19 prosent at
 de aldri hadde slike besÃ¸k, 53 prosent av de hadde besÃ¸k et par ganger
 Ã¥rlig, 13 prosent mÃ¥nedlig, 3 prosent ukentlig og 1 prosent oftere enn
-det. 12 prosent svarte "vet ikke".  I utvalget samlet hadde 16 prosent
+det. 12 prosent svarte Â«vet ikkeÂ».  I utvalget samlet hadde 16 prosent
 av forbrukerne besÃ¸k mÃ¥nedlig, ukentlig eller flere ganger i uken.
 Forskjellen i besÃ¸ksfrekvensene etter kjÃ¸nn, utdanningstid,
 husstandens Ã¥rsinntekt, yrke eller om intervjupersonen var
@@ -59,7 +59,7 @@ FIXME gjenskap Tabell 5.2 Varetilbudet ved dÃ¸rsalg side 55
 
 Tabellen viser at tilbudene fÃ¸rst og fremst omfattet bÃ¸ker og
 stÃ¸vsugere, og at disse varegrupper utgjorde mer enn halvparten av
-tilbudene. Gruppen "matvarer" er antakelig noe undervurdert i antall
+tilbudene. Gruppen Â«matvarerÂ» er antakelig noe undervurdert i antall
 fordi forbrukerne kanskje lettere nevner stÃ¸rre produkter.
 
 Bak de to stÃ¸rste varegruppene, stÃ¥r stÃ¸rre firmaer med en
@@ -70,7 +70,7 @@ kontinuerlig virksomhet bygget opp omkring denne salgsformm.
 Etter hvert er det blitt vanlig Ã¥ arrangere sammenkomster i private
 hjem er forbrukere blir invitert til Ã¥ overvÃ¦re en demonstrasjon og
 kan kjÃ¸pe eller bestille varer. Av de spurte har 191, 12 pst., deltatt
-i slike "selskapslag" eller "home-parties" siste Ã¥r. 10 pst. har fÃ¥tt
+i slike Â«selskapslagÂ» eller Â«home-partiesÂ» siste Ã¥r. 10 pst. har fÃ¥tt
 tilbud om slik deltakelse, men ikke benyttet tilbudet. Av 191
 deltakere var 179 kvinner. Man kan i tillegg ikke se bort fra at
 enkelte menn har svart pÃ¥ vegne av husholdningen. Utover dette vinner
@@ -85,14 +85,14 @@ FIXME Lag Tabell 5.3 Varetilbud ved selskapssalg.
 (Noen av intervjupersonene har avgitt flere svar)
 
 To grupper stÃ¥r for
-stÃ¸rstedelen av varetilbudet: "kjÃ¸kkenutstyr" og "sminke, parfyme,
-toalettartikler".
+stÃ¸rstedelen av varetilbudet: Â«kjÃ¸kkenutstyrÂ» og Â«sminke, parfyme,
+toalettartiklerÂ».
 
 ==== DÃ¸rsalg og selskapssalg
 
 I Marketing Links undersÃ¸kelse i 1977 spurte man om hvilke produkter/t
-Jenester man var tilbudt ved "demonstrasjon og salg i Deres eget hjem
-eller hos non annen". Skal svaret pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene bli
+Jenester man var tilbudt ved Â«demonstrasjon og salg i Deres eget hjem
+eller hos non annenÂ». Skal svaret pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene bli
 sammenlignbare med vÃ¥re undersÃ¸kelser mÃ¥ svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene om
 dÃ¸rsalg og selskapssalg regnes sammen slik som i tabell 5.4.
 
@@ -138,7 +138,7 @@ ledd i selgerens oppfÃ¸lging i et ikke avsluttet salg.
 ==== Salgsutsatthet
 
 PÃ¥ grunnlag av svarfrekvensene ovenfor er det utarbeidet en egen
-indeks fÃ¸r "salgsutsatthet". Denne indeksen samler svarene pÃ¥
+indeks fÃ¸r Â«salgsutsatthetÂ». Denne indeksen samler svarene pÃ¥
 spÃ¸rsmÃ¥lene om frekvens av.dÃ¸rsalg, selskapssalg og telefonsalg i en
 variabel. Selve konstruksjonen er beskrevet i vedlegg 1.  Tabell 5.4
 viser hvordan ut valgene er fordelt etter grad av salgsutsatthet.
@@ -147,7 +147,7 @@ FIXME Lag Tabell 5.5 Indeks for salgsutsatthet
 
 Graderingen med 0, 1, 2, og 3/4 indekspoeng gir ikke i seg selv
 grunnlag for konklusjoner om salgsutsatthet er for hÃ¸y eller ikke. For
-Ã¥ kunne danne seg et bilde av hva som er "hÃ¸yt" og "lavt" i antallet
+Ã¥ kunne danne seg et bilde av hva som er Â«hÃ¸ytÂ» og Â«lavtÂ» i antallet
 direktesalnstilbud, kunne man sammenlikne med tilsvarende data fra
 andre land, eller med eldre data fra Norge. Dessverre foreligger ikke
 disse mulighetene.
@@ -164,8 +164,8 @@ I tabell 5.6 er synet oÃ¥ de tre salgs formene gjengitt.
 
 FIXME Lag  Tabell 5.6 Holdning til forskjellige direktesalgsformer
 
-Etter som salg ved dÃ¸ren er den vanligste salgsform "utenfor fast
-salgssted" er det spurt spesielt om fordelene og ulempene ved denne
+Etter som salg ved dÃ¸ren er den vanligste salgsform Â«utenfor fast
+salgsstedÂ» er det spurt spesielt om fordelene og ulempene ved denne
 salgsformen. 16 pst. av utvalget fant at fordeler ved denne
 salgsformen, mens 80 pst. ikke fant noen fordeler. Den tilsvarende
 fordeling i Sverige i 1973 var 10 og 86 pst. Tabell 5.6 viser
@@ -203,10 +203,10 @@ direktesalgsformene enn grupper med kortere utdanning blir fikke
 bekreftet.
 
 DÃ¸rsalg i spredtbygde omrÃ¥der ble berÃ¸rt i ForbrukerrÃ¥dets vedtak i
-1966. RÃ¥det ville "tro at borttinging eller dÃ¸rsalget for mange norske
+1966. RÃ¥det ville Â«tro at borttinging eller dÃ¸rsalget for mange norske
 forbrukere utover i distriktene kan dekke et behov og kan bety en
 velkommen konkurranse til de stedlige
-forretninger". BesÃ¸ksfrekvensen ved dÃ¸rsalg 1 disse omrÃ¥dene
+forretningerÂ». BesÃ¸ksfrekvensen ved dÃ¸rsalg 1 disse omrÃ¥dene
 ligger nÃ¦r gjennomsnittet i denne undersÃ¸kelsen.
 
 Intervjupersonene i spredtbygde omrÃ¥der er ikke mer positive til
@@ -215,13 +215,13 @@ undersÃ¸kelsen ser det, kan en ikke si at dÃ¸rsalg sees som mer positivt
 av forbrukere 1 spredtbygde omrÃ¥der.
 
 For Ã¥ kunne sammenfatte synspunktene pÃ¥ de tre salgsformene er det
-konstruert en egen variabel: "Holdning til direktesala". Dette er
+konstruert en egen variabel: Â«Holdning til direktesalgÂ». Dette er
 skjedd ved at svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene om disse salgsformene er addert
 sammen etter et eget mÃ¸nster. I vedleag I er denne
 indekskonstruksjonen beskrevet. For det representative utvalget
 fremkommer fÃ¸lgende fordeling:
 
-.Indeks for holdning til direktesalg side 62
+.Indeks for holdning til direktesalg
 |===
 |                   | Antall | Prosent
 | Positive/nÃ¸ytrale |    186 | 12
