X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d..a9b0ad2ed6311d9aa2e8e9434eb1e8f83e784b54:/rapport-kap07.adoc

diff --git a/rapport-kap07.adoc b/rapport-kap07.adoc
index 117a877..abacac3 100644
--- a/rapport-kap07.adoc
+++ b/rapport-kap07.adoc
@@ -1,15 +1,15 @@
 == Lovkunnskap
 
 [quote]
-"KjÃ¸peren kan fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren
+Â«KjÃ¸peren kan fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren
 innen utgangen av den 10. dag som fÃ¸lger etter den dag kjÃ¸peren
-inngikk avtalen eller innga ordren (angrefrist)." (prg. 2).
+inngikk avtalen eller innga ordren (angrefrist).Â» (prg. 2).
 
 === Hvilken kunnskap forbrukerne trenger og hvordan de kan fÃ¥ den
 
-Lovutvalget ansÃ¥ "det som meget vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res
+Lovutvalget ansÃ¥ Â«det som meget vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res
 oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥ en sÃ¥ effektiv mÃ¥te som
-mulig...". For Ã¥ sikre kjÃ¸perne den nÃ¸dvendige.  informasjon, ble
+mulig...Â». For Ã¥ sikre kjÃ¸perne den nÃ¸dvendige.  informasjon, ble
 selgeren i prg. 4 pÃ¥lagt en informasjonsplikt.
 
 I foregÃ¥ende kapittel er det vist at en ikke liten del av kjÃ¸perne var
@@ -38,7 +38,7 @@ utvalg ikke-kjÃ¸pere. Differansen mellom disse to gruppene kan med
 visse reservasjoner, betraktes som virkninger som skriver seg fra
 foretatte angrefristkjÃ¸p. Reservasjonene er drÃ¸ftet i kapittel 4. Vi
 kan foreta kontroller for de medvirkende faktorer vi har data om, og
-det er gjort for de tabellene som presenteres 1 dette kapittel
+det er gjort for de tabellene som presenteres i dette kapittel
 ogsÃ¥. Videre sammenligner vi to grupper som pÃ¥ forhÃ¥nd kanskje ikke er
 helt identiske, de kan avvike fra hverandre pÃ¥ enkelte punkter som vi
 ikke kan kontrollere for. Dette tilsier forsiktighet i tolkningen av
@@ -65,8 +65,8 @@ tjenester, kan ogsÃ¥ vÃ¦re nyttig Ã¥ vite.
 
 Loven omfatter flere bestemmelser enn de fire som er tatt med i
 undersÃ¸kelsen, men man kan ikke forvente at kjÃ¸perne eller andre
-forbrukere, skal vite f.eks. om avhenting av avbestilt vare, om
-formularets betydning, m.v. Dette avsnitt beskriver lovkunnskap pÃ¥
+forbrukere, skal vite for eksempel om avhenting av avbestilt vare, om
+formularets betydning, med videre. Dette avsnitt beskriver lovkunnskap pÃ¥
 fÃ¸lgende omrÃ¥der:
 
  * Om angrefristen eksisterer
@@ -77,12 +77,21 @@ fÃ¸lgende omrÃ¥der:
 ==== Kjenner forbrukerne til en angrefrist?
 
 PÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥l om man har hÃ¸rt om en lovbestemt angrefrist
-("angrefristloven"), fÃ¥r en fÃ¸lgende fordeling!
-
-FIXME Lag tabell 7.1 Kjennskap til loven
+(Â«angrefristlovenÂ»), fÃ¥r en fordelingen i tabell 7.1!
+
+.Kjennskap til loven
+|===
+|      2+| Ikke-kjÃ¸pere 2+| A-utvalget 2+| KjÃ¸per  2+| Sverige 1973
+| Ja     |      67% .2+.^| 72%  |  69% .2+.^| 74% |  76 .2+.^| 82 .2+| .2+.^| 88%
+| I tvil |       5%      |      5%     |     6%
+| Nei    |      28% |    |     26%|    |    18% |      |   | 11%
+| VetÂ ei |          |    |        |    |        |      |   |  1%
+| *Sum*  |     100% |    |    100%|    |   100% |      |   | 100%
+| n=     |   (1297) |    |  (1609)|    |  (732) |      |   |
+|===
 
 StÃ¸rstedelen av forbrukerne mener at de har hÃ¸rt om en angrefrist, noe
-fler blant kjÃ¸perne. 18 pst. av kjÃ¸perne sier at de ikke har hÃ¸rt om
+fler blant kjÃ¸perne. 18% av kjÃ¸perne sier at de ikke har hÃ¸rt om
 en slik frist.
 
 ==== Fristens lengde og starttidspunkt
@@ -91,69 +100,118 @@ To spÃ¸rsmÃ¥l dekker disse punkter: Det fÃ¸rste tar opp hvor lang denne
 fristen er. I tabellene er det bÃ¥de regnet prosenter med basis i de
 som har avgitt svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let og hele utvalgene.
 
-FIXME Lag Tabell 7.2 Kjennskap til fristens lengde
-
+.Kjennskap til fristens lengde
+|===
+3+<| Riktig svar 2+| Ikke-kjÃ¸pere 2+| A-utvalget 2+| KjÃ¸pere
+|  2+| Kortere enn 10 dager         |  14% |  (7%) | 13% | (7%)  | 10% | (6%)
+|X 2+| 10 dager                     |  32% | (15%) | 37% | (19%) | 57% | (37%)
+|  2+| 14 dager/lengre enn 14 dager |  54% | (26%) | 50% | (25%) | 33% | (21%)
+|  2+| Sum for de svar som er gitt  | 100% |       |100% |       |100% |
+9+|
+|  2+| ProsentÂ­basis                | n=617 |    | n=822 |     | n=467 |
+|  2+| Vet ikke  		    |       | (24%) | | (23%) | | (18%)
+|  2+| Har ikke hÃ¸rt om fristen     | 	    | (28%) | | (26%) | | (18%)
+|  2+| Sum for alle prosentbasis    | 	 | (n=1297) | | (n=1609) | | (n=7321)
+|===
 
 Begynner fristen Ã¥ lÃ¸pe nÃ¥r avtalen inngÃ¥s - ved bestilling - eller
 nÃ¥r de mottar varene?
 
-FIXME Lag tabell 7.3 Fristens starttidspunkt side 84
+.Fristens starttidspunkt
+|===
+3+| Riktig svar 2+| Ikke-kjÃ¸pere 2+| A-utvalget 2+| KjÃ¸pere
+^| X 2+| NÃ¥r avtalen inngÃ¥s (bestillingen) |  37% | (20%) |  40% | (23%) |  48% | (34%)
+|   2+| NÃ¥r varen mottas                 |  63% | (34%) |  60% | (34%) |  52% | (37%)
+|   2+| *Sum for de som gir svar*        | 100% |      | 100% |      | 100% |
+|   2+| ProsentÂ­basis                    | n=702 |    | n=927 |    | n=516 |
+|   2+| Vet ikke                         |       | (18%) | | (17%) | | (12%)
+|   2+| Har ikke hÃ¸rt om fristen         |       | (28%) | | (26%) | | (18%)
+|   2+| *Sum for alle*                   |       |      | | (100%) | | (101%)
+|   2+| ProsentÂ­basis                    |       | (n=1297)| |     | (n=732)
+|===
 
 Fordelingene viser at kjÃ¸perne er noe bedre orientert om angrefristens
 lengde enn gjennomsnittet, mens forskjellene er noe mindre for
 fristens starttidspunkt.  Postordremarkedet har lenge benyttet
-"returrett" med en bestemt frist regnet fra varens mottak i sin
+Â«returrettÂ» med en bestemt frist regnet fra varens mottak i sin
 reklamevirksomhet overfor forbrukerne. Dette forhold kan virke inn pÃ¥
-folks oppfatning av hvilke rettigheter de har etter deme loven.
+folks oppfatning av hvilke rettigheter de har etter denne loven.
 
 En stor andel i utvalgene gir pÃ¥ begge spÃ¸rsmÃ¥lene ovenfor uttrykk for
 at loven gir stÃ¸rre rettigheter enn den faktisk gjÃ¸r. For fristens
-starttidspunkt er det fra 33 til 54 pst. av de som har en mening som
-mener at fristen varer 14 dager eller lenger. Tilsvarende mener fra 52
-til 63 pst. av de som har en mening at fristens starttidspunkt er nÃ¥r
+starttidspunkt er det fra 33% til 54% av de som har en mening som
+mener at fristen varer 14 dager eller lenger. Tilsvarende mener fra 52%
+til 63% av de som har en mening at fristens starttidspunkt er nÃ¥r
 varen mottas.
 
 ==== Salgsformer som omfattes av fristen
 
-Avtalen eller ordren mÃ¥ inngÃ¥s "pÃ¥ annet sted enn fast salgssted for
-selgeren eller representanten" om den skal gjelde.  Vi har spurt om
+Avtalen eller ordren mÃ¥ inngÃ¥s Â«pÃ¥ annet sted enn fast salgssted for
+selgeren eller representantenÂ» om den skal gjelde.  Vi har spurt om
 ved hvilke typer salg denne. angrefristen gjelder. Det var mulig Ã¥
 avgi flere svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let, og det gir en hÃ¸y samlet prosentsum.
 
-FIXME Lag Tabell 7.4 Salgsformer fristen omfatter side 85
-
-Tabellen viser at noe under halvdelen av forbrukerne knytter fristen
+[cols="8,~,~,~,~,~"]
+.Salgsformer fristen omfatter
+|===
+3+| Riktig svar                  | Ikke-kjÃ¸pere   | A-utvalget | KjÃ¸pere
+^|    2+| I forretninger  		           |   6% |   7% |   8%
+^| X  2+| Ved dÃ¸rsalg                              |  40% |  43% |  48%
+^|(X) 2+| PÃ¥ postordre                             |  19% |  20% |  22%
+^| X  2+| PÃ¥ messer                                |   8% |   9% |  14%
+^| X  2+| I selskapslag                            |   5% |   6% |  10%
+^| X  2+| PÃ¥ bussturer med demonstrasjoner og salg |   4% |   4% |   6%
+ |    2+| Ved alle salg                            |  12% |  12% |  17%
+ |    2+| Vet ikke                                 |  17% |  16% |  13%
+ |    2+| Kjenner ikke til fristen                 |  28% |  26% |  18%
+ |    2+| *Sum*                                    | 139% | 148% | 156%
+ |    2+| ProsentÂ­basis                    | (n=1297) | (n=1609 | (n=732)
+|===
+
+Tabell 7.4 viser at noe under halvdelen av forbrukerne knytter fristen
 til dÃ¸rsalgsformen. For de andre salgsformene er det fÃ¥ som kjenner
 til at fristen gjelder. KjÃ¸perne mener at angrefristen gjelder noe
 flere salgsformer enn det representative utvalget.  Angrefristloven
 gjelder ikke postordre, men postordrefirmaene gir ofte returrett fra
 det tidspunkt varen mottas, sÃ¥ svaret kan ikke uten videre
 kategoriseres som feilaktig.  Samlet mÃ¥ man kunne si at fordelene ved
-loven overvurderes endel. Dette bekreftes bl.a. av at nÃ¦r 20 pst. i
-A-utvalget mener at fristen ogsÃ¥ gjelder i forretninger og/eller "ved
-alle salg".
+loven overvurderes endel. Dette bekreftes bl.a. av at nÃ¦r 20% i
+A-utvalget mener at fristen ogsÃ¥ gjelder i forretninger og/eller Â«ved
+alle salgÂ».
 
 ==== Om fristen. omfatter varer og tjenester
 
-Prg. 1 i loven definerer forbrukerkjÃ¸p som "kjÃ¸p fra en yrkesselger i
+Prg. 1 i loven definerer forbrukerkjÃ¸p som Â«kjÃ¸p fra en yrkesselger i
 denne egenskap av ting som etter forholdene framtrer hovedsakelig til
 personlig bruk for kjÃ¸peren, hans husstand eller omgangskrets eller
-til personlige formÃ¥l ellers". Loven omfatter ikke tjenester.
+til personlige formÃ¥l ellersÂ». Loven omfatter ikke tjenester.
 
 Vi har spurt om fristen gjelder bare varer, eller om den ogsÃ¥ gjelder
 abonnementer, forsikringer og andre tjenester.
 
-FIXME Lag Tabell 7.5 Om fristen omfatter varer og tjenester side 86
+.Om fristen omfatter varer og tjenester
+|===
+ 3+| Riktig svar   2+| Ikke-kjÃ¸pere   2+| A-utvalget 2+| KjÃ¸pere
+^| X 2+| Bare varer         | 69% | (30%) | 66% | (29%) | 58% | (30%)
+ |   2+| Varer og tjenester | 31% | (13%) | 34% | (15%) | 42% | (21%)
+ |   2+| *Sum*              |100% |      |100% |      |100% |
+ |   2+| ProsentÂ­basis       |n=559 |    |n=709|     |n=370 |
+9+|
+ |   2+| Vet ikke		  |    | (29%) |    | (30%) |    | (32%)
+ |   2+| Har ikke hÃ¸rt om fristen || (28%)|   | (26%) |    | (18%)
+ |   2+| *Sum*              |    |100% |      |100% |      |100%
+ |   2+| ProsentÂ­basis       |    |n=1297 |   |n=1609|    |n=732
+|===
 
 Tendensen er ogsÃ¥ her at lovens omfang overvurderes endel, og noe mer av
-kjÃ¸pergruppen. I de to av tre foregÃ¥ende spÃ¸rsmÃ¥l er ordet "varer" benyttet
-alene, og ikke "varer og tjenester". Antall korrekte svar kan da muligens Ã¸ke
+kjÃ¸pergruppen. I de to av tre foregÃ¥ende spÃ¸rsmÃ¥l er ordet Â«varerÂ» benyttet
+alene, og ikke Â«varer og tjenesterÂ». Antall korrekte svar kan da muligens Ã¸ke
 noe av den grunn, men antakelig ikke sÃ¥ meget.
 
 ==== Betalingens betydning
 
-I prg. 3 er det fastsatt at fragÃ¥elsesretten ikke gjelder "etter at
-kjÃ¸peren uten forbehold har betalt kjÃ¸pesummen helt ut....". Med andre
+I prg. 3 er det fastsatt at fragÃ¥elsesretten ikke gjelder Â«etter at
+kjÃ¸peren uten forbehold har betalt kjÃ¸pesummen helt ut....Â». Med andre
 ord bortfaller angrefristen ved kontant betaling av kjÃ¸pesummen,
 uansett om angrefristlovens Ã¸vrige kriterier er oppfylt.  SpÃ¸rsmÃ¥let
 fikk fÃ¸lgende formulering:
@@ -161,19 +219,31 @@ fikk fÃ¸lgende formulering:
 Gjelder fristen bare nÃ¥r varen er betalt fullt ut, eller bare nÃ¥r
 varen ikke er betalt fullt ut - eller i begge tilfelle?
 
-FIXME Lag Tabell 7.6 Betalingens betydning side 87
+.Betalingens betydning
+|===
+ 3+| Riktig svar   2+| Ikke-kjÃ¸pere  2+| A-utvalget 2+| KjÃ¸pere
+ |   2+| Bare nÃ¥r betalt fullt ut      |  3% |  (2%) |  3% |  (2%) |  4% |(3%)
+^| X 2+| Bare nÃ¥r ikke betalt fullt ut |  9% |  (5%) | 11% |  (6%) | 15% |(10%)
+ |   2+| I begge tilfelle              | 88% | (47%) | 86% | (48%) | 81% |(54%)
+ |   2+| *Sum*                         | 100% |      |100% |      |100% |
+ |   2+| ProsentÂ­basis                 |n=688 |       |n=902 |    |n=486 |
+ |   2+| Vet ikke                      |      | (19%) |    | (18%) |   | (16%)
+ |   2+| Har ikke hÃ¸rt om fristen      |      | (28%) |    | (26%) |   | (18%)
+ |   2+| *Sum*                         |      |(100%) |    |(100%) |   |(100%)
+ |   2+| ProsentÂ­basis                 |      |(n=1297)|  |(n=1609)|   |(n=732)
+|===
 
 Den stÃ¸rste delen i utvalgene har den oppfatning at betaling av
 kjÃ¸pesummen ikke fÃ¸rer til at fristen mistes, og det er smÃ¥
 forskjeller mellom de to utvalgene.
 
-Blant dem som mente at
-angrefristen bare gjalt nÃ¥r varen var betalt fullt ut, var det et flertall, 52
-pst., som selv hadde betalt sitt kjÃ¸p innen 10 dager. . Blant dem som mente at
-fristen bare gjalt nÃ¥r varen ikke var betalt fullt ut var det likeledes et
-flertall, 66 pst., som selv ikke hadde betalt fÃ¸r fristen lÃ¸p ut. Det synes som
-om forbrukerne .har tatt utgangspunkt i sin egen situasjon nÃ¥r de vurderte
-betydningene av betalingsformen.
+Blant dem som mente at angrefristen bare gjalt nÃ¥r varen var betalt
+fullt ut, var det et flertall, 52%, som selv hadde betalt sitt
+kjÃ¸p innen 10 dager. . Blant dem som mente at fristen bare gjalt nÃ¥r
+varen ikke var betalt fullt ut var det likeledes et flertall, 66%,
+som selv ikke hadde betalt fÃ¸r fristen lÃ¸p ut. Det synes som om
+forbrukerne .har tatt utgangspunkt i sin egen situasjon nÃ¥r de
+vurderte betydningene av betalingsformen.
 
 Som en **forelÃ¸pig oppsummering** av svarene pÃ¥ disse fem spÃ¸rsmÃ¥lene
 om lovkunnskap synes det som om kjennskapet til en angrefrist er nÃ¥dd
@@ -191,12 +261,12 @@ faktisk gjÃ¸r.
 Har nÃ¥ folk svart som de skal pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene?
 
 SpÃ¸rreskjemaet er konstruert slik at en bare fÃ¥r frem svar som
-intervjupersonene aktivt gir. Det er rom for "vet ikke"-svar, samtidig
-som lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥l bare rettes til dem som "har hÃ¸rt om en
-lovbestemt angrefrist". Av alle de spurte sier hver fjerde at de ikke
+intervjupersonene aktivt gir. Det er rom for Â«vet ikkeÂ»-svar, samtidig
+som lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥l bare rettes til dem som Â«har hÃ¸rt om en
+lovbestemt angrefristÂ». Av alle de spurte sier hver fjerde at de ikke
 har hÃ¸rt om fristen. Blant dem som har hÃ¸rt om fristen er de mange som
-velger "vet-ikke"-alternativet pÃ¥ de enkelte spÃ¸rsmÃ¥l. Denne bruk av
-"vet ikke"-svar skulle indikere at de som gir et svar mener seg Ã¥ ha
+velger Â«vet-ikkeÂ»-alternativet pÃ¥ de enkelte spÃ¸rsmÃ¥l. Denne bruk av
+Â«vet ikkeÂ»-svar skulle indikere at de som gir et svar mener seg Ã¥ ha
 en viss oppfatning av loven.
 
 En mÃ¥ kunne si at de standpunkter som inntas i en forstand er
@@ -205,8 +275,8 @@ oppfatter fristen, det vÃ¦re seg riktig eller galt ut fra lovformuleringene. 29.
 
 Erfaringene fra forundersÃ¸kelsen bekrefter ogsÃ¥ at folk svarer slik at de
 oppfatter at fristen mÃ¥ vÃ¦re. Et uttrykk for dette var at intervjupersoner ved
-tvil om riktig svar, motiverte svaret med at "om det ikke er sÃ¥nn, sÃ¥ burde det
-vÃ¦re det ".
+tvil om riktig svar, motiverte svaret med at Â«om det ikke er sÃ¥nn, sÃ¥ burde det
+vÃ¦re det Â».
 
 [quote]
 - Hvordan kan det ha seg at folks oppfatning av sine rettigheter
@@ -228,22 +298,39 @@ hvilke salgsformer fristen omfatter er av praktiske grunner ikke tatt
 medfÃ¸re at den rettighet loven gir kan mistes. Andre feilaktige svar
 er ikke tatt med. JamfÃ¸r vedlegg 1.
 
-FIXME Lag Tabell 7.7 Indeks for lovkunnskap side 89
-
-FIXME Lag Tabell 7.8 Indeks for feilkunnskap
+.Indeks for lovkunnskap
+|===
+2.2+| 2+| Ikke-kjÃ¸pere 2+|A-utvalget 2+|KjÃ¸pere
+       | andel | antall | andel | antall | andel | antall
+2+| Ingen svar eller bare feilaktige svar | 54% | 699 | 51% | 814 | 38% | 276
+2+| Ett riktig svar  	  	     	  | 28% | 360 | 28% | 451 | 28% | 202
+2+| To riktige svar 			  | 14% | 178 | 16% | 252 | 24% | 175
+2+| Tre/fire riktige svar 		  |  5% |  60 |  6% |  92 | 11% | 79
+2+| *Sum*    	     			  | 101% | n=1297 | 101% | n=1609 | 101% | n=732
+|===
 
 Tabell 7.7 og 7.8 kan vurderes slik:
 
 For Ã¥ miste de rettigheter loven gir er det tilstrekkelig Ã¥ ta feil
-for en av de betingelser loven stiller opp.  Tabell 7.1 viste av 18
-pst. av alle kjÃ¸pere ikke kjente til angrefristen. I tillegg mÃ¥ vi sÃ¥
-regne med de 69 pst. som oppgir ett eller flere feilaktige
-svar. Tilsammen 87 pst. kjenner ikke fristen eller avgir minst ett
-feilaktig svar. Legges grensen ved to feilaktige svar har 65 pst. av
+for en av de betingelser loven stiller opp.  Tabell 7.1 viste av 18% av alle kjÃ¸pere ikke kjente til angrefristen. I tillegg mÃ¥ vi sÃ¥
+regne med de 69% som oppgir ett eller flere feilaktige
+svar. Tilsammen 87% kjenner ikke fristen eller avgir minst ett
+feilaktig svar. Legges grensen ved to feilaktige svar har 65% av
 kjÃ¸perne manglende eller feilaktig kunnskap om loven.
 
+.Indeks for feilkunnskap
+|===
+2.2+| 2+| Ikke-kjÃ¸pere 2+|A-utvalget 2+|KjÃ¸pere
+        | andel | antall | andel | antall | andel | antall
+2+| Ingen svar eller bare riktige svar | 41% | 536 | 39% | 630 | 32% | 232
+2+| Ett feilaktig svar 	  	       | 17% | 221 | 18% | 294 | 22% | 159
+2+| To feilaktige svar 		       | 24% | 305 | 24% | 393 | 30% | 215
+2+| Tre/fire feilaktige svar 	       | 18% | 235 | 18% | 292 | 17% | 126
+2+| *Sum*    			 | 100% | n=1297 | 99% | n=1609 | 101% | n=732
+|===
+
 Tabellene viser at forskjellene ikke er sÃ¥ store mellom utvalgene pÃ¥
-dette omrÃ¥det. I A-utvalget er det 86 pst. som ikke kjenner fristen
+dette omrÃ¥det. I A-utvalget er det 86% som ikke kjenner fristen
 eller avgir minst ett feilaktig svar. 35.
 
 Lovkunnskapssituasjonen hos kjÃ¸perne synes ikke i vesentlig bedre enn
@@ -263,21 +350,23 @@ Har kjÃ¸perne som vurderte avbestilling i lÃ¸pet av angrefristen et
 hÃ¸yere lovkunnskapsnivÃ¥ enn dem som ikke foretok en slik vurdering? I
 tabell 7.9 er det gitt en oversikt over dette:
 
-FIXME Lag Tabell 7.9 Avbestillingsvurdering *) etter andel riktige lovkunnskapssvar
-
-Avbestillingsvurdering Ja Nei Vet ikke Pst. Pst. Pst. Alle Tee
-Andel riktige lovkunnskaps- 42.16 44,1 43,6 svar N 915 332 7 564 xx)
-
-*) "Vurderte de kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre 1 lÃ¸pet
-av angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling?"
-
-**) Bare kjÃ¸pere som har avgitt lovkunnskapssvar er tatt med i denne
-tabellen.
-
-Tabellen bekrefter ikke at lovkunnskapen Ã¸ker ved en
+[cols="50,~,~,~,~"]
+.Avbestillingsvurdering *) etter andel riktige lovkunnskapssvar
+|===
+5+| Avbestillingsvurdering:
+|                                | Ja      | Nei   | Vet ikke | Alle
+| Andel riktige lovkunnskapssvar | 42,6%   | 44,1% |          | 43,6%
+| N                              | 215     | 332   | (17)     | 564 **)
+5+| *) Â«Vurderte de kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre 1 lÃ¸pet
+av angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling?Â»
+5+| **) Bare kjÃ¸pere som har avgitt lovkunnskapssvar er tatt med i
+denne tabellen.
+|===
+
+Tabell 7.9 bekrefter ikke at lovkunnskapen Ã¸ker ved en
 avbestillingsvurdering. Gjennomsnittlig andel riktige lovkunnskapssvar
 av antall avgitte svar ligger i tabell 7.9 noe under gjennomsnittet pÃ¥
-43,6 pst. Vi fÃ¥r en tilvarende fordeling som en benytter indeksen for
+43,6% Vi fÃ¥r en tilvarende fordeling som en benytter indeksen for
 kjÃ¸psmisnÃ¸ye i stedet for svaret pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om
 avbestillingsvurdering.
 
@@ -302,285 +391,440 @@ Alle som svarte pÃ¥ lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥lene fikk spÃ¸rsmÃ¥l om hvordan de
 ble oppmerksom pÃ¥ angrefristen. Svarene er gjengitt i tabell 7.10 og
 gir en viss indikasjon pÃ¥ betydningen av de ulike kildene:
 
-FIXME Lag Tabell 7.10 Fordeling etter fra hvilken kilde man ble oppmerksom pÃ¥ fristen
-
-*) Noen intervjupersoner har avgitt flere svar.
+[cols="50,~,~,~"]
+.Fordeling etter fra hvilken kilde man ble oppmerksom pÃ¥ fristen
+|===
+|                    | Ikke-kjÃ¸pere | A-utvalget | KjÃ¸pere
+| HÃ¸rt av kjente                   |   7% |   7% |  13%
+| Aviser, tidsskrifter 		   |  46% |  45% |  39%
+| Gjennom selger/skjema fra selger |   5% |   9% |  25%
+| Radio/TV 		    	   |  34% |  34% |  31%
+| Brosjyrer etc. 		   |   4% |   4% |   5%
+| Vet ikke/husker ikke 		   |  13% |  12% |   9%
+| *Sum* 	  		   | 109% | 109% | 122% *)
+| ProsentÂ­basis 		   |  929 |  192 | 601
+4+| *) Noen intervjupersoner har avgitt flere svar.
+|===
 
 Aviser og tidsskrifter oppgis som den vanligste kilden for Ã¥ bli
 oppmerksom pÃ¥ fristen.  Deretter fÃ¸lger radio og fjernsyn,
 opplysninger fra selger, kjente og brosjyrer etc. Opplysninger fra
-selger den oppgis av 25 pst. av kjÃ¸perne, og kommer etter aviser og
+selger den oppgis av 25% av kjÃ¸perne, og kommer etter aviser og
 tidsskrifter og radio/TV.
 
 FÃ¥r disse svarene noen betydning for den lovkunnskap en oppnÃ¥r? En
-MCA-analyse avkrefter at svarene 1 tabell 7.10 samlet ikke kan
+MCA-analyse avkrefter at svarene i tabell 7.10 samlet ikke kan
 forklare forandringer i lovkunnskapsnivÃ¥et hverken i kjÃ¸per- eller
 ikke-kjÃ¸per-utvalget.
 
-Vi har spurt kjÃ¸perne om de "fikk et skjema med opplysninger om
-angrefristen overlevert ved bestillingene". SpÃ¸rsmÃ¥let er ment Ã¥ dekke
+Vi har spurt kjÃ¸perne om de Â«fikk et skjema med opplysninger om
+angrefristen overlevert ved bestillingeneÂ». SpÃ¸rsmÃ¥let er ment Ã¥ dekke
 bÃ¥de egne skjemaer i tillegg til selve avtalen eller bestillingen, sÃ¥
 vel som de tilfeller der orienteringen er trykket pÃ¥ samme ark som
 avtaleteksten.
 
 Svarene fordelte seg slikt
 
+.Registrerte mottak av angrefristskjema
+|===
+|             | Andel | Antall
+| Ja 	      |   24% | 176
+| Nei 	      |   60% | 441
+| Husker ikke |   16% | 115
+| *Sum*       |  100% | (n=732)
+|===
+
 176 av kjÃ¸perne sier at de er oppmerksomme pÃ¥ at de fikk et eget
-skjema.  Andelen Ã¸ker med Ã¸kende kjÃ¸pesum, fra 12 pst. for varer under
-200 kroner, til 29 pst.. for varer mellom 200 og 500 kroner, - og til
-omkring 40 pst. for varegruppene over 500 kroner.
+skjema.  Andelen Ã¸ker med Ã¸kende kjÃ¸pesum, fra 12% for varer under
+200 kroner, til 29%. for varer mellom 200 og 500 kroner, - og til
+omkring 40% for varegruppene over 500 kroner.
 
 Tabell 7.11 viser at bare hver fjerde kjÃ¸per har registrert de
 skriftlige angrefristopplysningene.  En av betingelsene for Ã¥ komme
-med i kjÃ¸pergruppen er at en har "betalt en tid etter
-bestillinger". Det vil si at kontantkjÃ¸pere ikke skal vÃ¦re inkludert i
+med i kjÃ¸pergruppen er at en har Â«betalt en tid etter
+bestillingerÂ». Det vil si at kontantkjÃ¸pere ikke skal vÃ¦re inkludert i
 dette utvalget.
 
 En forklaring kan vÃ¦re at kjÃ¸perne ikke har lagt merke til eller ikke
-husker disse opplysningene 60 pst. av kjÃ¸perne svarer imidlertid et
+husker disse opplysningene 60% av kjÃ¸perne svarer imidlertid et
 klart nei til at de har mottatt opplysningene.
 
 Loven vender seg ikke til alle kjÃ¸pere, men til de kjÃ¸pere som kan ha
 et Ã¸nske om Ã¥ avbestille varen. Har denne gruppen registrert mottak av
-angrefristskjemaet oftere enn de andre, slik det er formulert 1 MÃ¥l 7
+angrefristskjemaet oftere enn de andre, slik det er formulert i MÃ¥l 7
 og 8. Tabell 7.12 gir en oversikt over dette etter indeksen for
 kjÃ¸psmisnÃ¸ye:
 
-FIXME Lag tabell 7.12 Mottak av angrefristskjema etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye
-
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-93 46. Tabellen viser at Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye i liten grad
-avspeiles i at kjÃ¸perne aftere registerer at de har fÃ¥tt skriftelige
-angrefristopplysninger. MÃ¥l 7 er pÃ¥ dette punkt ikke blitt bekreftet av
-materialet. Det gjenstÃ¥r da det forhold at en stor del av selgerne ikke har
-utfÃ¸rt den opplysnings-plikt de er pÃ¥lagt. Selv om det gis et rimelig rom for
-at folk har fÃ¥tt opplysninger de ikke har registrert, gjenstÃ¥r den konklusjon
-at en stor del av forbrukerne, og kanskje et flertall, ikke har fÃ¥tt de
-opplysninger de har krav pÃ¥. MÃ¥l 4 i kapittel tre og at selgerne skal gi
-kjÃ¸perne et skjema med angrefristopplysninger er ut fra kjÃ¸per opplysninger,
-bare. oppfylt i begrenset grad. Dette blir nÃ¦rmere drÃ¸ftet i kapittel 10. 47.
-Skjemamottakerne ble spurt om de hadde lest skjemaet fÃ¸r angrefristens utlÃ¸p.
-Vel halvparten oppgav at de hadde lest skjemaet grundig fÃ¸r fristen utlÃ¸p, 68
-oppgav flyktig lesning. 12 svarte ""har ikke lest"" og 4 "vet ikke't, Det har
-forekommet at avtaler eller bestillinger er tilbakedatert av selgere slik at de
-pÃ¥ den mÃ¥ten kan unngÃ¥ at kjÃ¸peren benytter angrefristen. Derfor har vi spurt
-om de sÃ¥ etter om skjemaet var tilstrekkelig ufylt og at datoen var riktig. 57
-pst. sa da at de sÃ¥ etter, 16 pst. sÃ¥ ikke etter og 25 pst. svarte ""vet ikke",
-48. Vi spurte videre alle kjÃ¸perne om selgeren pÃ¥ egen hÃ¥nd redegjorde for
-innholdet 1 avtalen (kontrakten), ogs hvis det ble bekreftet, om selgeren la
-vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. Ordet ""skjema"Â» dekker her bÃ¥de selve
-avtalen eller bestillingen og angrefristopplysningene. 34 pst. av kjÃ¸perne
-svarte at selgeren redegjorde for innholdet. Disse 34 pst. fikk spÃ¸rsmÃ¥l om
-selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. 24 pst. av disse 246 svarte at
-selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen, 33 pst. oppga at selgeren nevnte
-den, mens 34 pst. sa at selgeren ikke nevnte noe om den. De resterende 10 pst.
-valgte alternativet husker ikke/i tvil. 49. Selv om skriftelige eller muntlige
-opplysninger om angrefristen ikke nÃ¥r frem til alle forbrukere, kan
-opplysningene fÃ¸re til et bedre lovkunnskapsnivÃ¥ hos de forbrukere som fÃ¥r slik
-informasjon. I tabell 7.13 har vi samlet oversikten over andelen riktige
-lovkunnskapssvar etter som de har mottatt skjema muntlig selgerorientering.
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-94 50. Tabell 7.13 Andel riktige lovkunnskapssvar etter mottak av
-skjema og selgerorientering Gjennomsnittlig Andel riktige antall avgitte
-lovkunnskapssvar*) lovkunnskapssvar Alle med lovkunnskaper 44 sÃ¸ a.
-Mottak.av.skjema Fikk skjema med opplysninger om angrefristen.levert 59: pst.
-3,36 (168) Fikk ikke skjema 40 ya (919) Husker ikke 36 3,25 (77) n=564 b.
-Skjemalesing Fikk lest skjemaet fÃ¸r angrefristens utlÃ¸p, - grundig 55 pst.
-34,36 (89) - flyktig Bo 3,32 (66) Nei (10) -- Vet ikke (3) .e - n=168 51. c.
-Selgerorientering om skjenagt Om selgeren pÃ¥ egenhÃ¥nd redegjorde for innholdet
-1 av- talen (kontrakten. Ja 48 pst. 3,37 (211) Nei 42 3,23 (235) Vet ikke 3,14
-(118) n=564 d. Selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen. â La vekt pÃ¥ Ã¥
-forklare 54 pst. 3,,45 (58) Nevnte den 54 3.444 (71) Nevnte ikke noe om fristen
-36 Fel (98) Vet ikke .e 3,28 (18) n=211 52. e. Kombinasjon av opplysningene
-under a. og d. Mottak av Selger- skjema orientering Ja Ja SÃ. pst. (93) - Ja
-Nei 52 (75) Nei Ja 48 (31) Nei Nei 39 (288) *) Prosentbasis: KjÃ¸pere som avgir
-svar pÃ¥ minst ett lovkunnskaps-spÃ¸rsmÃ¥l
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-95 53. Andelen riktige lovkunnskapssvar stiger fra 40 til 55 pst
-nÃ¥r man vet at man har mottatt skriftelige angrefristopplysninger. SpÃ¸rsmÃ¥let
-om man i tillegg har lest skjemaet flyktig eller grundig gir ikke noen
-ytterligere Ã¸kning i svarandelen. Selgerens muntlige forklaring gir en Ã¸kning
-til samme nivÃ¥ som mottak av skjema, til ca. 55 pst. En kombinasjon av skjema
-er at selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare fristen gir 57 pst. riktige svar. 54.
-Gjennomsnittstallene for antall avgitte lovkunnskapssvar ligger mellom 3,14 og
-3,45 pst. Forskjellene er jevnt over smÃ¥. Hvilken betydning den muntlige
+[cols="40,~,~,~"]
+.Mottak av angrefristskjema etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+|===
+|                   2+|KjÃ¸psmisnÃ¸ye |
+| Mottak av skjema:   |  0 1 |  2 3 | Alle
+| Ja                 s| 24% s| 26%  | 24%
+| Nei                s| 76% s| 74%  | 76%
+| *Sum*  	      | 100% | 100% | 100%
+| N      	      | 587  | 145  | 732
+|===
+
+Tabellen viser at Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye i liten grad avspeiles i at
+kjÃ¸perne oftere registrerer at de har fÃ¥tt skriftelige
+angrefristopplysninger. MÃ¥l 7 er pÃ¥ dette punkt ikke blitt bekreftet
+av materialet.
+
+Det gjenstÃ¥r da det forhold at en stor del av selgerne ikke har utfÃ¸rt
+den opplysningsplikt de er pÃ¥lagt.  Selv om det gis et rimelig rom for
+at folk har fÃ¥tt opplysninger de ikke har registrert, gjenstÃ¥r den
+konklusjon at en stor del av forbrukerne, og kanskje et flertall, ikke
+har fÃ¥tt de opplysninger de har krav pÃ¥. MÃ¥l 4 i kapittel tre og at
+selgerne skal gi kjÃ¸perne et skjema med angrefristopplysninger er ut
+fra kjÃ¸per opplysninger, bare oppfylt i begrenset grad. Dette blir
+nÃ¦rmere drÃ¸ftet i kapittel 10.
+
+Skjemamottakerne ble spurt om de hadde lest skjemaet fÃ¸r angrefristens
+utlÃ¸p.  Vel halvparten oppgav at de hadde lest skjemaet grundig fÃ¸r
+fristen utlÃ¸p, 68 oppgav flyktig lesning. 12 svarte Â«har ikke lestÂ» og
+4 Â«vet ikkeÂ».
+
+Det har forekommet at avtaler eller bestillinger er tilbakedatert av
+selgere slik at de pÃ¥ den mÃ¥ten kan unngÃ¥ at kjÃ¸peren benytter
+angrefristen. Derfor har vi spurt om de sÃ¥ etter om skjemaet var
+tilstrekkelig utfylt og at datoen var riktig. 57% sa da at de sÃ¥
+etter, 16% sÃ¥ ikke etter og 25% svarte Â«vet ikkeÂ».
+
+Vi spurte videre alle kjÃ¸perne om selgeren pÃ¥ egen hÃ¥nd redegjorde for
+innholdet i avtalen (kontrakten), og, hvis det ble bekreftet, om
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. Ordet Â«skjemaÂ» dekker
+her bÃ¥de selve avtalen eller bestillingen og
+angrefristopplysningene. 34% av kjÃ¸perne svarte at selgeren
+redegjorde for innholdet. Disse 34% fikk spÃ¸rsmÃ¥l om selgeren la
+vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. 24% av disse 246 svarte at
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen, 33% oppga at selgeren
+nevnte den, mens 34% sa at selgeren ikke nevnte noe om den. De
+resterende 10%  valgte alternativet husker ikke/i tvil.
+
+Selv om skriftelige eller muntlige opplysninger om angrefristen ikke
+nÃ¥r frem til alle forbrukere, kan opplysningene fÃ¸re til et bedre
+lovkunnskapsnivÃ¥ hos de forbrukere som fÃ¥r slik informasjon. I tabell
+7.13 har vi samlet oversikten over andelen riktige lovkunnskapssvar
+etter som de har mottatt skjema muntlig selgerorientering.
+
+.Andel riktige lovkunnskapssvar etter mottak av skjema og selgerorientering
+|===
+2+| | Andel riktige lovkunnskapssvar *) | Gjennomsnittlig antall avgitte lovkunnskapssvar
+
+2+| Alle med lovkunnskaper | 44% | 3,26 (564)
+4+|
+4+| a. _Mottak av skjema_
+2+| Fikk skjema med opplysninger om angrefristen levert | 55% | 3,36% (168)
+2+| Fikk ikke skjema                                    | 40% | 3,21% (319)
+2+| Husker ikke                                         | 36% | 3,25% (77) n=564
+4+|
+4+| b. _Skjemalesing_
+4+| Fikk lest skjemaet fÃ¸r angrefristen utlÃ¸p,
+2+| - grundig                                           | 55% | 3,36% (89)
+2+| - flyktig                                           | 55% | 3,32% (66)
+2+| Nei                                                 |      .. | .. (10)
+2+| Vet ikke                                            |      .. | .. (3) n=168
+4+|
+4+| c. _Selgerorientering om skjemaet_
+4+| Om selgeren pÃ¥ egenhÃ¥nd redegjorde for innholdet i avtalen (kontrakten)
+2+| Ja                                                  | 48% | 3,37% (211)
+2+| Nei                                                 | 42% | 3,23% (235)
+2+| Vet ikke                                            |     | 3,14% (118) n=564
+4+|
+4+| d. _Selger la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen_
+2+| La vekt pÃ¥ Ã¥ forklare				| 54% | 3,45% (58)
+2+| Nevnte den   					| 54% | 3,44% (77)
+2+| Nevnte ikke noe om fristen			        | 36% | 3,21% (58)
+2+| Vet ikke    	     				|  .. | 3,28% (18) n=211
+4+|
+4+| 3. _Kombinasjon av opplysningene under a. og d._
+| Mottak av skjema | Selger-orientering 2+|
+|  Ja |  Ja | 57% | (93)
+|  Ja | Nei | 52% | (75)
+| Nei |  Ja | 48% | (31)
+| Nei | Nei | 39% | (288)
+4+|
+4+| *) Prosentbasis: KjÃ¸pere som avgir svar pÃ¥ minst ett lovkunnskaps-spÃ¸rsmÃ¥l
+|===
+
+Andelen riktige lovkunnskapssvar stiger fra 40% til 55% nÃ¥r man vet
+at man har mottatt skriftelige angrefristopplysninger. SpÃ¸rsmÃ¥let om
+man i tillegg har lest skjemaet flyktig eller grundig gir ikke noen
+ytterligere Ã¸kning i svarandelen. Selgerens muntlige forklaring gir en
+Ã¸kning til samme nivÃ¥ som mottak av skjema, til ca. 55% En
+kombinasjon av skjema er at selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare fristen gir
+57% riktige svar.
+
+Gjennomsnittstallene for antall avgitte lovkunnskapssvar ligger mellom
+3,14% og 3,45% Forskjellene er jevnt over smÃ¥.
+
+Hvilken betydning den muntlige
 selgeorienteringen om angrefristen i. forhold til de skriftlige opplysningene?
-I tabell 8.3 har sammenholdes de to faktorene: 55. Tabell 7.14 Lovkunnskap*)
-etter mottak av angrefristopplysninger og selgerorientering om fristen Selger-
-Mottak av skjema: Prosent- orientering: Ja Nei forskjell Ja 86 pst. 74 pst. Â«12
-195) (43) 12 pst. Nei 65 pst. 41 pst. + 24 (81) (513) Prosentforskjell +21 *+
-33 n=7.32 *) Andel fra og med 26 pst. riktige lovkunnskaper. Dette skille er
+I tabell 8.3 har sammenholdes de to faktorene:
+
+.Lovkunnskap*) etter mottak av angrefristopplysninger og selgerorientering om fristen
+|===
+.2+| Selger- orientering: 2+| Mottak av skjema 2.2+| Forskjell
+                            | Ja | Nei
+| Ja                       s|  86% (95) s|  74% (43)  | + 12% .2+| 12%
+| Nei      		   s|  65% (81) s|  41% (513) | + 24%
+| Forskjell 		    | +21%       | +33%       |        | n=732
+5+| *) Andel fra og med 26% riktige lovkunnskaper. Dette skille er
 valgt for Ã¥ fÃ¥ en deling av intervjupersonene i to jevnstore grupper.
-Prosentbasist+ alle kjÃ¸pÃ©re Tabell 7.13 e og 7.14 har ulik prosentbasis,
-henholdsvis andel riktige lovkunnskapssvar og andel kjÃ¸pere med over eller
-under 26 pst. riktige svar. 56. Tabellen viser at lovkunnskapsnivÃ¥et
-gjennomsnittlig Ã¸ker noe mer med selgerorientering enn med mottak av skjema.
-Tilsammen Ã¸ker andelen med mer enn 26 pst. riktige lovkumskapssvar fra 41 pst.
-til 86 pst. ved mottak av angrefristskjema og med muntlig selgerorfentering om
-fristen. Differansen mellom prosentdifferanse for disse to variablene er 12
-pst., sÃ¥ en kan si at det 1 noen grad er
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-96 slik at de selgere som leverer skjema ogsÃ¥ orienterer muntlig
-om fristen. Tabellen viser at hele 70 pst. av kjÃ¸perne, 513, er pÃ¥ laveste
-informasjonsnivÃ¥: Uten selgerorientering muntlig eller skriftlig. Det mÃ¥
-understrekes at feilkunnskapsnivÃ¥et er pÃ¥ hÃ¸yde med lovkunnskapsnivÃ¥et og at
-tolkningene av tabellen i dette avsnittet er foretatt isolert fra dette. Dr 7.5
-Hvilke faktorer gir Ã¸ktlovkunnskap? I forrige avsnitt har vi gjennomgÃ¥tt
-hvilken betydning hvert enkelt kjÃ¸p og hvordan man ble oppmerksom pÃ¥
-angrefristen har fÃ¥tt for lovkumskapen. De opplysninger som gis om loven kan
-ogsÃ¥ ha en kumulativ virkning, slik at intensjonene om bedret lovkunnskap kan
-nÃ¥s over tid. Videre kan ogsÃ¥ ulike forbrukergrupper ha forsjellige sjanse til
-Ã¥ erverve den nÃ¸dvendige kunnskap. En rekke undersÃ¸kelser viser at utdaming kan
-vÃ¦re en faktor som kan gi kunnskapsmessige utslag ogsÃ¥ pÃ¥ forbruk eromrÃ¥det.
-58. Fig 7.1 gir en oversikt over de grupper av faktorer som kan pÃ¥virke
+Prosentbasis: alle kjÃ¸pere.
+|===
+
+Tabell 7.13 e og 7.14 har ulik prosentbasis, henholdsvis andel riktige
+lovkunnskapssvar og andel kjÃ¸pere med over eller under 26% riktige
+svar.
+
+Tabellen viser at lovkunnskapsnivÃ¥et gjennomsnittlig Ã¸ker noe mer med
+selgerorientering enn med mottak av skjema.  Tilsammen Ã¸ker andelen
+med mer enn 26% riktige lovkunnskapssvar fra 41% til 86% ved
+mottak av angrefristskjema og med muntlig selgerorientering om
+fristen. Differansen mellom prosentdifferanse for disse to variablene
+er 12%, sÃ¥ en kan si at det i noen grad er slik at de selgere som
+leverer skjema ogsÃ¥ orienterer muntlig om fristen. Tabellen viser at
+hele 70% av kjÃ¸perne, 513, er pÃ¥ laveste informasjonsnivÃ¥: Uten
+selgerorientering muntlig eller skriftlig. Det mÃ¥ understrekes at
+feilkunnskapsnivÃ¥et er pÃ¥ hÃ¸yde med lovkunnskapsnivÃ¥et og at
+tolkningene av tabellen i dette avsnittet er foretatt isolert fra
+dette.
+
+=== Hvilke faktorer gir Ã¸kt lovkunnskap?
+
+I forrige avsnitt har vi gjennomgÃ¥tt hvilken betydning hvert enkelt
+kjÃ¸p og hvordan man ble oppmerksom pÃ¥ angrefristen har fÃ¥tt for
+lovkunnskapen. De opplysninger som gis om loven kan ogsÃ¥ ha en
+kumulativ virkning, slik at intensjonene om bedret lovkunnskap kan nÃ¥s
+over tid. Videre kan ogsÃ¥ ulike forbrukergrupper ha forskjellige
+sjanse til Ã¥ erverve den nÃ¸dvendige kunnskap. En rekke undersÃ¸kelser
+viser at utdanning kan vÃ¦re en faktor som kan gi kunnskapsmessige
+utslag ogsÃ¥ pÃ¥ forbrukeromrÃ¥det.
+
+Fig 7.1 gir en oversikt over de grupper av faktorer som kan pÃ¥virke
 lovkunnskapen. Den bygger pÃ¥ fig. 3.2. i kapittel 3 med to endringer.
-KjÃ¸pserfaringen spesifisert i tre punkter som kan ha direkte betydning for den
-lovkunnskap en fimer. Samtidig er de sosiale bakarunnsvariable med som mulige
-direkte pÃ¥virkningsfaktorer. O9 Fig 7.1 Forhold som kan pÃ¥virke lovkunnskapen
-Skriftlige opp- lysninger Muntlig orientering fra selger KjÃ¸psmisnÃ¸ye/
-avbe-stillingsvurdering Antall angrefrist- re EE Lov- kunnskap Andre lov- Ã¥
-eaSosiale kunnskaps- bakgrunns- kilder variable I Egne retts- retts- |
-oppfatninger
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-97 60. For Ã¥ vurdere den relative betydning av alle de faktorer
-som inngÃ¥r i fig. 7.1 har vi foretatt en serie MCA-analyser med ulike
-kombinasjoner av mulige forklaringsfaktorer. Som resultatvariabel (avhengig
-variabel) har vi benytter prosentandelen riktige lovkunnskapssvar. Analysene
-viser ingen korrelasjon mellom de sosiale bakgrunnsvariable som inngÃ¥r i fig.
-3.2 og LovkunnskapsnivÃ¥et. Lovkunnskapen stiger heller ikke med flere.
-angarefristkjÃ¸p.,, Ã¸kende k JÃ¸psmi snÃ¸ye/avbestillingsvurdering. 61. De eneste
-faktorer som i noen grad kan forklare forskjellene i lovkunnskapsnivÃ¥ er
-selgerorienteringen om angrefristen og skjemalesning. Disse to faktorer er i
-noen grad innbyrdes korrelerte. Beregningene viser at 8,3 pst. av variansen i
-lowkunnskapsnivÃ¥et kan tilskrives selgerorientering og skjemalesing.
+KjÃ¸pserfaringen spesifisert i tre punkter som kan ha direkte betydning
+for den lovkunnskap en finner. Samtidig er de sosiale bakgrunnsvariable
+med som mulige direkte pÃ¥virkningsfaktorer.
+
+.Forhold som kan pÃ¥virke lovkunnskapen
+image::images/lovkunnskapspaavirkning.svg[scaledwidth=70%,align="center"]
+
+For Ã¥ vurdere den relative betydning av alle de faktorer som inngÃ¥r i
+fig. 7.1 har vi foretatt en serie MCA-analyser med ulike kombinasjoner
+av mulige forklaringsfaktorer. Som resultatvariabel (avhengig
+variabel) har vi benytter prosentandelen riktige lovkunnskapssvar.
+
+Analysene viser ingen korrelasjon mellom de sosiale bakgrunnsvariable
+som inngÃ¥r i fig.  3.2 og LovkunnskapsnivÃ¥et. Lovkunnskapen stiger
+heller ikke med flere.  angrefristkjÃ¸p, Ã¸kende
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye/avbestillingsvurdering.
+
+De eneste faktorer som i noen grad kan forklare forskjellene i
+lovkunnskapsnivÃ¥ er selgerorienteringen om angrefristen og
+skjemalesning. Disse to faktorer er i noen grad innbyrdes
+korrelerte. Beregningene viser at 8,3% av variansen i
+lovkunnskapsnivÃ¥et kan tilskrives selgerorientering og skjemalesing.
+
 Tilsvarende analyser for forskjeller i feilkunnskap viser meget liten
-korrelasjon med de mulige forklaringsfaktorer som inngÃ¥r i undersÃ¸kelsen. Vi
-finner heller ikke noe samsvar mellom ikke- kjÃ¸pernes svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om
-hvordan de ble oppmerksom pÃ¥ fristen - og lovkunnskapsnivÃ¥et. Det er ogsÃ¥
-foretatt MCA-analyser der bakgrunnsvariablene er tatt med. De gir ikke utslag
-av betydning. 62. Dette betyr da at vi i den videre drÃ¸fting av funnene om
-lovkunnskap og forhold som pÃ¥virker denne kan konsentrere oss om tabell 7.13 og
+korrelasjon med de mulige forklaringsfaktorer som inngÃ¥r i
+undersÃ¸kelsen.
+
+Vi finner heller ikke noe samsvar mellom ikke- kjÃ¸pernes svar pÃ¥
+spÃ¸rsmÃ¥let om hvordan de ble oppmerksom pÃ¥ fristen - og
+lovkunnskapsnivÃ¥et. Det er ogsÃ¥ foretatt MCA-analyser der
+bakgrunnsvariablene er tatt med. De gir ikke utslag av betydning.
+
+Dette betyr da at vi i den videre drÃ¸fting av funnene om lovkunnskap
+og forhold som pÃ¥virker denne kan konsentrere oss om tabell 7.13 og
 7.14. De samler de viktigste dataene om de forhold som pÃ¥virker
-lovkunnskapsnivÃ¥et selv nÃ¥r vi kontrollerer for de andre mulige faktorer som
-kan pÃ¥virke lovkunmnskapsnivÃ¥et. 63. 7.6 Angrefristen. et ekstra salgsargument?
-I uttalelsen om lovforslaget fra. ForliksrÃ¥det i Bergen kommune ble det pÃ¥pekt
-at "det er meget mulig at nettopp denne form for omsetning kommer til Ã¥ gripe
-enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om "angrefrist" for kontrakter inngÃ¥tt
-i kjÃ¸perens eget hjem." Ut fra denne vurdering var vi interessert i om selgerne
-i praksis benyttet fristen som et salgsargument. Utsagnet er formulert i MÃ¥l
-17: En angrefrist vil fÃ¥ den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i ens
-eget hjem og at dÃ¸rsalg derfor vil Ã¸ke i omfang. I forundersÃ¸kelsen hadde sn
-med et spÃ¸rsmÃ¥l om
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-98 dettest "Har De inntrykk av at angrefristen blir brukt som
-salgsargument?" Imidlertid ville svaret fÃ¸rst og fremst gi kjÃ¸perens oppfatning
-av selgerens motiv for Ã¥ orientere om fristen. Denne oppfatningen vil nok i for
-stor grad vÃ¦re pÃ¥virket av en rekke forhold under og etter kjÃ¸pet, og ikke
-minst av selgerens personlige fremtreden. 64. I hovedundersÃ¸kelsen har vi sourt
-kjÃ¸perene direkte om de "synes det var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥ r de hadde.
-angrefrist, - eller om fristen betÃ¸d 11 te fra eller til". Vi har i tabell 7.15
-satt dette svaret sammen med svaret pÃ¥ om selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare
-angrefristen, om han eller hun nevnte den eller om den ikke ble nevnt i det
-hele tatt. Tabellen omfatter de 246 kjÃ¸pere som ble spurt om dette. 65. Tabell
-7.15 Angrefristens betydning for kjÃ¸pet etter selgerorientering om angrefristen
-Selgerorientering om angrefristen: Angrefristens Ja, la vekt pÃ¥ Nevnte ikke
-Husker betydning for Ã¥ forklare eller noe om ikke/ kjÃ¸pet: nevnte den fristen
-TOLL pst. pst. pst. Lettere Ã¥ bestille 48 25 Â«T) Betydde lite fra eller til 49
-45 (71) 50 Vet ikke 3 30 (13) 21 Sum 101 pst. 160 EET n= 138 84 24 732 66.
-Blant alle kjÃ¸pere syntes 30 pst. det var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥r
-de hadde. angrefrist, 50 pst oppgir at fristen betydde lite fra eller til.
-Andelen av kjÃ¸pere som syntes det var lettere Ã¥ bestille nÃ¥r de kjente fristen
-stiger fra 25 til 48 pst. etter som selgeren ga orientering om fri: sten eller
-ikke nevnte noe om den. Utsagnet i MÃ¥l 17 kan ikke avkreftes ut fra tabell
-7.15. 61. Vi har ikke materiale som kan bekrefte eller avkrefte uttalelsen om
-at dÃ¸rsalg "kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-ââ "angrefrist'". Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
-hypotesen om at det er lettere for forbrukere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p nÃ¥r de
-kjenner til en angrefrist. Noe som kan bidra til Ã¥ lette salgsarbeidet ved at
-kjÃ¸pemotstanden blir mindre. Lovutvalget var oppmerksom pÃ¥ dette. I) At det kan
-vÃ¦re lettere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p med en angrefrist, bekreftes vel ogsÃ¥
-av det faktum at de fleste postordrefirmaer frivillig gir en tidsbegrenset
-returrett fra det tidspunkt varen mottas. 68. 7.7 Hvorfor fimer vi samme atferd
-i alle. forbrukergrupper?. .. .. ... Ulikheter 1 ressursforvaltningen i
-husholdet kan forsterke en ulik fordeling av goder i samfunnet. En rekke
-undersÃ¸kelser de siste Ã¥rene viser at organiseringen av viktige markeder, som
-boligmarkedet og kredittmarket, er med pÃ¥ Ã¥ forsterke de sosiale ulikheter som
-mÃ¥tte eksistere pÃ¥ forhÃ¥nd. I en undersÃ¸kelse om boligmarkedet if Oslo ved
-Institutt for statsvitenskap fant Lars Gulbrandsen og Ulf Torgersen at "mange
-synes Ã¥ oppnÃ¥ en dÃ¥rligere lÃ¸sning enn deres Ã¸konomiske ressurser skulle
-tilsiâ. Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en "offensiv Ã¸konomisk
-holdning". Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en "vente og
-hÃ¥pe"-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde vÃ¦rt i en "prÃ¸v
-Ã¥ skaffe seg"-situasjon med objektivt sett flere valgmuligheter. |) 69.
-Tilsvarende forskjeller finner en pÃ¥ kredittmarkedet. Ola VaagbÃ¸ ved Institutt
-for samfunnsforskning har vist at gruppen med universitets/hÃ¸gskoleutdanning
-hadde et gjennomsnittelig gjenstÃ¥ende lÃ¥nebelÃ¸p som er 164 pst. hÃ¸yere enn
-ungdomsskolegruppen, men at de har en gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt
-krone (renter og avdrag) som er 56 pst. mindre. Dette skyldes se vreldel ig at
-lavinntektsgrupper i mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine varige
-forbruksgoder, men fÃ¥r de dyrere avbetalingslÃ¥n. 2) 70. Hvorfor finner en ikke
-tilsvarende forskjeller mellom ulike forbrukergrupper pÃ¥ direktesalgsmarkedet?
-En grunn kan vÃ¦re at dette markedet ikke har sÃ¥ stor betydning for den velferd
-husholdet oppnÃ¥r, at husholdene eller grupper av hushold virker
-handlingsalternativene tilstrekkelig oppmerksomhet. Skepsisen til direktesalg
-er sÃ¥ utbredt at de fleste forbrukere kan regne sine kjÃ¸p heller som unntak enn
-som regelen for sine imkjÃ¸p.
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-100 Ti. Direktesalgstilbudene vender seg til alle grupper av
-forbrukere, og det er fÃ¸rst og fremst boligformen som avgjÃ¸r besÃ¸ksfrekvensene.
-Det kan stille forbrukergruppene likt pÃ¥ den mÃ¥te at de blir oppsÃ¸kt og mÃ¥ ta
-stilling til et salgstilbud. Forbrukernes egen fÃ¸rkjÃ¸psatferd mÃ¥ nÃ¸dvendigvis
-bli sterkt begrenset ved disse salgsformene. Om handlingsalternativene ikke
+lovkunnskapsnivÃ¥et selv nÃ¥r vi kontrollerer for de andre mulige
+faktorer som kan pÃ¥virke lovkunnskapsnivÃ¥et.
+
+=== Angrefristen, et ekstra salgsargument?
+
+I uttalelsen om lovforslaget fra ForliksrÃ¥det i Bergen kommune ble det
+pÃ¥pekt at Â«det er meget mulig at nettopp denne form for omsetning
+kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om
+Â«angrefristÂ» for kontrakter inngÃ¥tt i kjÃ¸perens eget hjem.Â» Ut fra
+denne vurdering var vi interessert i om selgerne i praksis benyttet
+fristen som et salgsargument.
+
+Utsagnet er formulert i MÃ¥l 17:
+
+[quote]
+En angrefrist vil fÃ¥ den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i
+ens eget hjem og at dÃ¸rsalg derfor vil Ã¸ke i omfang.
+
+I forundersÃ¸kelsen hadde en med et spÃ¸rsmÃ¥l om dette: Â«Har De inntrykk
+av at angrefristen blir brukt som salgsargument?Â» Imidlertid ville
+svaret fÃ¸rst og fremst gi kjÃ¸perens oppfatning av selgerens motiv for
+Ã¥ orientere om fristen. Denne oppfatningen vil nok i for stor grad
+vÃ¦re pÃ¥virket av en rekke forhold under og etter kjÃ¸pet, og ikke minst
+av selgerens personlige fremtreden.
+
+I hovedundersÃ¸kelsen har vi spurt kjÃ¸perene direkte om de Â«synes det
+var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥r de hadde angrefrist, - eller om
+fristen betÃ¸d lite fra eller tilÂ».
+
+Vi har i tabell 7.15 satt dette svaret sammen med svaret pÃ¥ om
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen, om han eller hun nevnte
+den eller om den ikke ble nevnt i det hele tatt. Tabellen omfatter de
+246 kjÃ¸pere som ble spurt om dette.
+
+.Angrefristens betydning for kjÃ¸pet etter selgerorientering om angrefristen
+|===
+2.2+| AngreÂ­fristens betydning for kjÃ¸pet 4+^| Selgerorientering om angrefristen:
+             | Ja, la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare eller nevne den | Nevnte ikke noe om fristen | Husker ikke/i tvil | Alle
+2+| Lettere Ã¥ bestille         |  48% |  25% |  (17%) | 30%
+2+| Betydde lite fra eller til |  49% |  45% |  (71%) | 50%
+2+| Vet ikke                   |   3% |  30% |  (13%) | 21%
+2+| *Sum prosent*              | 100% | 100% | (101%) | 101%
+2+| n=                         |  138 |   84 |    24  | 732
+|===
+
+Blant alle kjÃ¸pere syntes 30% det var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥r de
+hadde. angrefrist, 50% oppgir at fristen betydde lite fra eller til.
+
+Andelen av kjÃ¸pere som syntes det var lettere Ã¥ bestille nÃ¥r de kjente
+fristen stiger fra 25% til 48% etter som selgeren ga orientering om
+fri: sten eller ikke nevnte noe om den. Utsagnet i MÃ¥l 17 kan ikke
+avkreftes ut fra tabell 7.15.
+
+Vi har ikke materiale som kan bekrefte eller avkrefte uttalelsen om at
+dÃ¸rsalg Â«kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen
+om Â«angrefristÂ»Â». Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
+hypotesen om at det er lettere for forbrukere Ã¥ bestemme seg for et
+kjÃ¸p nÃ¥r de kjenner til en angrefrist. Noe som kan bidra til Ã¥ lette
+salgsarbeidet ved at kjÃ¸pemotstanden blir mindre. Lovutvalget var
+oppmerksom pÃ¥ dettefootnote:[Lovutvalgets innstilling, side 18].
+
+At det kan vÃ¦re lettere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p med en angrefrist,
+bekreftes vel ogsÃ¥ av det faktum at de fleste postordrefirmaer
+frivillig gir en tidsbegrenset returrett fra det tidspunkt varen
+mottas.
+
+=== Hvorfor finner vi samme atferd i alle forbrukergrupper?
+
+Ulikheter i ressursforvaltningen i husholdet kan forsterke en ulik
+fordeling av goder i samfunnet. En rekke undersÃ¸kelser de siste Ã¥rene
+viser at organiseringen av viktige markeder, som boligmarkedet og
+kredittmarket, er med pÃ¥ Ã¥ forsterke de sosiale ulikheter som mÃ¥tte
+eksistere pÃ¥ forhÃ¥nd.
+
+I en undersÃ¸kelse om boligmarkedet i Oslo ved Institutt for
+statsvitenskap fant Lars Gulbrandsen og Ulf Torgersen at Â«mange synes
+Ã¥ oppnÃ¥ en dÃ¥rligere lÃ¸sning enn deres Ã¸konomiske ressurser skulle
+tilsiÂ». Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en Â«offensiv Ã¸konomisk
+holdningÂ». Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en Â«vente
+og hÃ¥peÂ»-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde
+vÃ¦rt i en Â«prÃ¸v Ã¥ skaffe segÂ»-situasjon med objektivt sett flere
+valgmuligheterfootnote:[GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, Ulf, Â«Unge
+familier og boligproblemer i Oslo - teorier om boligmarkedet, sÃ¸king
+etter bolig, faktisk boligsituasjonÂ»  Institutt for statsvitenskap,
+Oslo 1975.].
+
+Tilsvarende forskjeller finner en pÃ¥ kredittmarkedet. Ola VaagbÃ¸ ved
+Institutt for samfunnsforskning har vist at gruppen med
+universitets/hÃ¸gskoleutdanning hadde et gjennomsnittelig gjenstÃ¥ende
+lÃ¥nebelÃ¸p som er 164% hÃ¸yere enn ungdomsskolegruppen, men at de har en
+gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt krone (renter og avdrag) som
+er 56% mindre. Dette skyldes selvfÃ¸lgelig at lavinntektsgrupper i
+mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine varige forbruksgoder, men
+fÃ¥r de dyrere avbetalingslÃ¥nfootnote:[VAAGBÃ, Ola. Â«Kredittbruk og
+kredittkostnader i norske husholdningerÂ», Institutt for
+samfunnsforskning, Oslo 1977.].
+
+Hvorfor finner en ikke tilsvarende forskjeller mellom ulike
+forbrukergrupper pÃ¥ direktesalgsmarkedet?
+
+En grunn kan vÃ¦re at dette markedet ikke har sÃ¥ stor betydning for den
+velferd husholdet oppnÃ¥r, at husholdene eller grupper av hushold
+virker handlingsalternativene tilstrekkelig oppmerksomhet. Skepsisen
+til direktesalg er sÃ¥ utbredt at de fleste forbrukere kan regne sine
+kjÃ¸p heller som unntak enn som regelen for sine innkjÃ¸p.
+
+Direktesalgstilbudene vender seg til alle grupper av forbrukere, og
+det er fÃ¸rst og fremst boligformen som avgjÃ¸r besÃ¸ksfrekvensene.  Det
+kan stille forbrukergruppene likt pÃ¥ den mÃ¥te at de blir oppsÃ¸kt og mÃ¥
+ta stilling til et salgstilbud. Forbrukernes egen fÃ¸rkjÃ¸psatferd mÃ¥
+nÃ¸dvendigvis bli sterkt begrenset ved disse salgsformene.
+
+Om handlingsalternativene ikke
 vies tilstrekkelig oppmerksomhet og forkjÃ¸psatferden er sterkt begrenset vil
 ikke faktorer som utdanning og sosialt nettverk fÃ¥ samme innvirkning ved
-direktesalg, som f.eks. pÃ¥ boligmarkedet. 72. Muligheten for at det kan vÃ¦re
-ulike faktorer som gir ensartet utfall for ulike grupper gjenstÃ¥r, selv om det
-ikke er materiale i denne undersÃ¸kelsen som indikerer slike bakenforliggende
-forhold. 73. 7.8  Qpsummering Kjennskapet til en angrefrist er nÃ¥dd ut til
-stÃ¸rstedelen av forbrukerne. oppfatningen av hva angrefristloven innebÃ¦rer
-avviker fra de rettigheter som er gitt. Avviket gÃ¥r i en bestemt retning:
-Forbrukerne har gjerne den oppfatning at loven gir dem stÃ¸rre rettigheter enn
-den faktisk gjÃ¸r. En mulig forklaring er at de svarer ut fra en normativ
-oppfatning av. hvordan en slik lov bÃ¸r vÃ¦re og ikke ut fra loven slik den er
-utformet. LovkunnskapsnivÃ¥et er hÃ¸yere hos forbrukere som har foretatt.
-angrefristkjÃ¸p enn hos dem som ikke har foretatt slike kjÃ¸p. Dette blir
-imidlertid . utlignet ved at feilkunnskapsnivÃ¥et ogsÃ¥ 1 denne gruppen er hÃ¸yere
-enn lovkunskapsnivÃ¥et. Feilkunnskap omfatter svar som kan fÃ¸re til at en mister
-de rettigheter loven gir. 74. Lovkunnskapen hos kjÃ¸perne Ã¸ker ikke ved at de
-foretar avbestillingsvurdering eller uttrykker misnÃ¸ye med kjÃ¸pet. Aviser/
-tidsskrifter og radio/tv oppgis oftest som kanaler for Ã¥ bli oppmerksom pÃ¥
-angrefristen. For k JÃ¸perne kommer selger/skjema fra selger som tredje faktor.
-I gjennomsnitt oppgir bare 24 pst. kjÃ¸perne at de har mottatt
-skriftlige.angrefristopplysninger fra selger. Andelen stiger fra 12 til 40 pst.
-etter varens pris, men stiger ikke med Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. 75. Mottak av
-angrefristopplysninger og muntlig
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-101 orientering fra selger Ã¸ker lovkumskapsnivÃ¥et noe.
-Selgerorientering synes Ã¥ ha en noe stÃ¸rre betydning em skriftlige
-opplysninger. Andelen av forbrukere som synes det var lettere Ã¥ bestille, steg
-i de tilfelle der selgeren orienterte om fristen. Hverken sosiale
-bakgrunnsvariable, kilden for Ã¥ bli oppmerksom pÃ¥ fristen, antall angrefristk
-jÃ¸p eller kjÃ¸psmisnÃ¸ye/avbestillingsvurdering gir forskjeller 1
-lovkunmnskapsnivÃ¥. 76. Testing av mÃ¥lformulerinaene i kapittel 3 har fÃ¥tt
-fÃ¸lgende utfalls K MÃ¥l 4 om rettighetsopplysninger fra selger er bare oppfylt 1
-begrenset grad. (Tabell 7.11) MÃ¥l 6 om at kjÃ¸perne har bedre lovkunnskap enn
-ikke-kjÃ¸pere blir ut fra en samlet vurdering ikke bekreftet (Tabell 7.7 og
-7.8). MÃ¥l 7 om at kjÃ¸perne som angrer skaffer seg bedre lovkunnskap enn
-fornÃ¸yde kjÃ¸pere blir ikke bekreftet (Jfr. f.eks. tabell 7.12). MÃ¥l 8 om at
-kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlig rettighetsinformasjon har bedre lovkumskap kan
-isolert sett ikke avkreftes, men feilkunnskapsnivÃ¥et er ogsÃ¥ hÃ¸yere for denne
-gruppen. (Tabell 7.8 og Feld), MÃ¥l 17 om at det kan bli lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i
-ens eget hjem med en angrefrist kan ikke avkreftes. (Tabell 7.15). Bare
-skriftlig og ne selgeropplysninger viser Ã¸kning i lovkunnskapsnivÃ¥et. Ãkningen
-1 feilkunnskapsnivÃ¥et fÃ¸lger denne Ã¸kningen, samtidig som mange forbrukere
-synes det blir lettere Ã¥ avbestille med en angrefrist.
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
-102 KE Fotnoter i kapittel 7. ) Lovutvalgets innstilling Side 18 2
-GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, ULF. Unge familier og boligproblemer 1 Oslo -
-teforier om boligmarkedet, sÃ¸king etter bolig, faktisk boligsituasjon.
-Institutt for statsvitenskap Oslo 1975. : 3) VAAGBÃ, Ola. Kredittbruk og
-kredittkostnader i norske husholdninger... Institutt for samfunnsforskning.
-Oslo 1977.
-âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+direktesalg, som for eksempel pÃ¥ boligmarkedet.
+
+Muligheten for at det kan vÃ¦re ulike faktorer som gir ensartet utfall
+for ulike grupper gjenstÃ¥r, selv om det ikke er materiale i denne
+undersÃ¸kelsen som indikerer slike bakenforliggende forhold.
+
+=== Oppsummering
+
+Kjennskapet til en angrefrist er nÃ¥dd ut til stÃ¸rstedelen av
+forbrukerne. oppfatningen av hva angrefristloven innebÃ¦rer avviker fra
+de rettigheter som er gitt. Avviket gÃ¥r i en bestemt retning:
+Forbrukerne har gjerne den oppfatning at loven gir dem stÃ¸rre
+rettigheter enn den faktisk gjÃ¸r.
+
+En mulig forklaring er at de svarer ut fra en normativ oppfatning av
+hvordan en slik lov bÃ¸r vÃ¦re og ikke ut fra loven slik den er
+utformet.
+
+LovkunnskapsnivÃ¥et er hÃ¸yere hos forbrukere som har foretatt
+angrefristkjÃ¸p enn hos dem som ikke har foretatt slike kjÃ¸p. Dette
+blir imidlertid utlignet ved at feilkunnskapsnivÃ¥et ogsÃ¥ i denne
+gruppen er hÃ¸yere enn lovkunnskapsnivÃ¥et. Feilkunnskap omfatter svar
+som kan fÃ¸re til at en mister de rettigheter loven gir.
+
+Lovkunnskapen hos kjÃ¸perne Ã¸ker ikke ved at de
+foretar avbestillingsvurdering eller uttrykker misnÃ¸ye med kjÃ¸pet.
+
+Aviser/tidsskrifter og radio/tv oppgis oftest som kanaler for Ã¥ bli
+oppmerksom pÃ¥ angrefristen. For kjÃ¸perne kommer selger/skjema fra
+selger som tredje faktor.
+
+I gjennomsnitt oppgir bare 24% kjÃ¸perne at de har mottatt
+skriftlige angrefristopplysninger fra selger. Andelen stiger fra 12
+til 40%  etter varens pris, men stiger ikke med Ã¸kende
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye.
+
+Mottak av angrefristopplysninger og muntlig orientering fra selger
+Ã¸ker lovkunnskapsnivÃ¥et noe.  Selgerorientering synes Ã¥ ha en noe
+stÃ¸rre betydning enn skriftlige opplysninger.
+
+Andelen av forbrukere som synes det var lettere Ã¥ bestille, steg i de
+tilfelle der selgeren orienterte om fristen.
+
+Hverken sosiale bakgrunnsvariable, kilden for Ã¥ bli oppmerksom pÃ¥
+fristen, antall angrefristkjÃ¸p eller
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye/avbestillingsvurdering gir forskjeller 1
+lovkunnskapsnivÃ¥.
+
+Testing av mÃ¥lformuleringene i kapittel 3 har fÃ¥tt
+fÃ¸lgende utfall:
+
+MÃ¥l 4 om rettighetsopplysninger fra selger er bare oppfylt 1
+begrenset grad. (Tabell 7.11)
+
+MÃ¥l 6 om at kjÃ¸perne har bedre lovkunnskap enn ikke-kjÃ¸pere blir ut
+fra en samlet vurdering ikke bekreftet (Tabell 7.7 og 7.8).
+
+MÃ¥l 7 om at kjÃ¸perne som angrer skaffer seg bedre lovkunnskap enn
+fornÃ¸yde kjÃ¸pere blir ikke bekreftet (JamfÃ¸r for eksempel tabell
+7.12).
+
+MÃ¥l 8 om at kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlig rettighetsinformasjon har
+bedre lovkunnskap kan isolert sett ikke avkreftes, men
+feilkunnskapsnivÃ¥et er ogsÃ¥ hÃ¸yere for denne gruppen. (Tabell 7.8 og
+7.13). 
+
+MÃ¥l 17 om at det kan bli lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i
+ens eget hjem med en angrefrist kan ikke avkreftes. (Tabell 7.15).
 
+Bare skriftlig og muntlige selgeropplysninger viser Ã¸kning i
+lovkunnskapsnivÃ¥et. Ãkningen i feilkunnskapsnivÃ¥et fÃ¸lger denne
+Ã¸kningen, samtidig som mange forbrukere synes det blir lettere Ã¥
+avbestille med en angrefrist.
