X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d..68644d96b70d4cb29f279c2b8d5553c2d8d77b9d:/rapport-kap06.adoc

diff --git a/rapport-kap06.adoc b/rapport-kap06.adoc
index abb5ecc..fdadc5e 100644
--- a/rapport-kap06.adoc
+++ b/rapport-kap06.adoc
@@ -5,67 +5,101 @@
 Dette kapittel sÃ¸ker Ã¥ beskrive de erfaringer folk har: Hvilke vare de
 har kjÃ¸pt og hvor fornÃ¸yd de er med denne handelen.
 
+=== Varer, priser, salgsform og kjÃ¸pergrupper
+
 Et utvalg pÃ¥ 732 forbrukere fikk spÃ¸rsmÃ¥l om sine erfaringer.
-Utvalgskriteriet var at de svarte bekreftende pÃ¥ at "de i lÃ¸pet av
+Utvalgskriteriet var at de svarte bekreftende pÃ¥ at Â«de i lÃ¸pet av
 siste Ã¥r har kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥ messer, spesielle bussturer,
-ved selskapssalg eller lignende og betalt en tid etter bestillingen."
-
-FIXME Lag Tabell 6.1 Varer kjÃ¸pt ved direktesalg side 63
+ved selskapssalg eller lignende og betalt en tid etter bestillingen.Â»
 
-FIXME Lag Tabell 6.2 KjÃ¸p etter salgsform side 63
+[cols="70,~,~"]
+.Varer kjÃ¸pt ved direktesalg
+|===
+|                                 | Andel | Antall svar
+| BÃ¸ker                            |  32% | 236
+| StÃ¸vsuger                        |   8% |  58
+| Tekstiler, sko                   |   8% |  57
+| KjÃ¸kkenutstyr                    |   8% |  56
+| MÃ¸bler, tepper, persienner       |   7% |  51
+| Andre husholdningsmaskiner       |   5% |  36
+| Sminke, parfyme, toalettartikler |   5% |  36
+| Symaskiner                       |   4% |  28
+| Mat                              |   4% |  27
+| Parykker, postisjer              |   1% |   5
+| Vet ikke                         |   3% |  21
+| Andre varer                      |  18% | 135
+| *Sum*                            | 103% | 746*)
+| Prosentbasis                     | 100% |732 kjÃ¸pere
+3+| *) For 14 av kjÃ¸perne er 2 svar registrert.
+|===
 
-*) 7 har avgitt to svar.
+[cols="70,~,~"]
+.KjÃ¸p etter salgsform
+|===
+|      | Antall svar | Andel
+| DÃ¸rsalg      | 434 | 59%
+| Selskapssalg | 141 | 19%
+| Messe        | 110 | 15%
+| Andre former |  38 |  5%
+| Buss	       |   3 |  0,5%
+| Vet ikke     |  15 |  2%
+| *Totalt*   | 741*) | 100.5%
+| Prosentbasis | 734 kjÃ¸pere | 100%
+3+| *) 7 har avgitt to svar.
+|===
 
+[cols="70,~,~"]
 .KjÃ¸pesummer
 |===
-|                    | Antall kjÃ¸p | Prosent
-| Mindre enn 200 kr  |         333 |  45
-| 200 â 500 kr       |         180 |  25
-| 500 - 1 000        |          99 |  14
-| Mer enn 1 000 kr   |          96 |  13
-| Husker ikke        |          24 |   3
-| Sum                |         732 | 100
+|                    | Antall kjÃ¸p | Andel
+| Mindre enn 200 kr  |         333 |  45%
+| 200 â 500 kr       |         180 |  25%
+| 500 - 1 000        |          99 |  14%
+| Mer enn 1 000 kr   |          96 |  13%
+| Husker ikke        |          24 |   3%
+| Sum                |         732 | 100%
 |===
 
 Tabell 6.1 viser at omtrent tredjedelen av salgene er bÃ¸ker. Den neste
 tredjedelen av kjÃ¸pene er delt likt mellom stÃ¸vsugere, tekstiler/sko,
 kjÃ¸kkenutstyr og mÃ¸bler/tepper/persienner. Den gjenstÃ¥ende andel er
-delt mellom flere varegrupper, der "andre varer"" utgjÃ¸r hoveddelen.
+delt mellom flere varegrupper, der Â«andre varerÂ» utgjÃ¸r hoveddelen.
 
-Som en kan vente av salgstilbudene, stÃ¥r dÃ¸rsalgene for ca. 60 prosent av
+Som en kan vente av salgstilbudene, stÃ¥r dÃ¸rsalgene for ca. 60% av
 kjÃ¸pene. Antallet kjÃ¸p er stÃ¸rst for de laveste kjÃ¸pesummene. Vel en
 fjerdedel av kjÃ¸pesummene er pÃ¥ mer enn 500 kr.
 
-64 prosent av kjÃ¸perne er kvinner. Delvis skyldes dette flertallet at
+64% av kjÃ¸perne er kvinner. Delvis skyldes dette flertallet at
 selskapssalgsformen fÃ¸rst og fremst er rettet not kvinner. Holdes
-denne salgsformen utenfor, blir andelen kvinner 5 prosent Nenne
-overrepresentasjonen pÃ¥ 5 prosent kan skyldes at kvinner er mer
+denne salgsformen utenfor, blir andelen kvinner 5% Nenne
+overrepresentasjonen pÃ¥ 5% kan skyldes at kvinner er mer
 tilstedvÃ¦rende i husholdningene enn menn og mÃ¸ter
 direktesalgstilbudene oftere. (Jfr. MÃ¥l 11). :KjÃ¸nnsrollemÃ¸nsteret
-avspeiles i at andelen ""hovedforsÃ¸rgere"" blant kjÃ¸perne bare er 39
-prosent, mens den er 48 prosent i det representative utvalget. KjÃ¸pesummene
-er noe hÃ¸yere for mennene i utvalget enn for kvinnene. 57 prosent av
-mennene og ca. 48 prosent av kvinnene oppgir kjÃ¸pesummer pÃ¥ over 200 kr.
+avspeiles i at andelen Â«hovedforsÃ¸rgereÂ» blant kjÃ¸perne bare er 39%,
+mens den er 48% i det representative utvalget. KjÃ¸pesummene er noe
+hÃ¸yere for mennene i utvalget enn for kvinnene. 57% av mennene og
+ca. 48% av kvinnene oppgir kjÃ¸pesummer pÃ¥ over 200 kr.
 
 Bakgrunnsvariablene utdanningstid,
 yrke, inntekt, kommunetype, befolkningstetthet og alder viser bare smÃ¥
 forskjeller mellom gruppen av kjÃ¸pere og det representative utvalget.
 
+
 === Anger og misnÃ¸ye
 
-Lovutvalget tok bÃ¥de sikte pÃ¥ "situasjoner selgeren har opptrÃ¥dt med
+Lovutvalget tok bÃ¥de sikte pÃ¥ Â«situasjoner selgeren har opptrÃ¥dt med
 utilbÃ¸rlig press og overrumplingsmetoder og der hvor selgeren ikke sÃ¥
 mye er Ã¥ bebreide, men hvor salget hovedsaklig skyldes en uoverveiet
-innskytelse hos kjÃ¸peren".
+innskytelse hos kjÃ¸perenÂ».
 
-Skal forbrukeren kunne nyttiggjÃ¸re seg en "angrefrist" mÃ¥ det
+Skal forbrukeren kunne nyttiggjÃ¸re seg en Â«angrefristÂ» mÃ¥ det
 foreligge et Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
-kjÃ¸p. Denne "anger" er den nÃ¸kkel som lovens bestemmelser bygger
+kjÃ¸p. Denne Â«angerÂ» er den nÃ¸kkel som lovens bestemmelser bygger
 pÃ¥. Ved passivitet fra kjÃ¸perens side blir avtalen bindende.
 
 Lovutvalget sÃ¸kte Ã¥ vite hvor utbredt et slikt Ã¸nske eller anger var,
 og fikk utfÃ¸rt en egen intervjuundersÃ¸kelse i 1968. Den undersÃ¸kelsen
-viste at 19 prosent av dem som hadde foretatt kjÃ¸p pÃ¥ dÃ¸ren siste Ã¥r,
+viste at 19% av dem som hadde foretatt kjÃ¸p pÃ¥ dÃ¸ren siste Ã¥r,
 oppga at de hadde Ã¸nsket Ã¥ heve dette kjÃ¸pet. Noe under halvparten av
 dem som Ã¸nsket Ã¥ heve, anfÃ¸rte grunner som tydet pÃ¥ at salget hadde
 prea av overrumpling fra selgerens side eller at de ikke hadde fÃ¥tt
@@ -76,9 +110,9 @@ avklare det samme: Ãnsket om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
 kjÃ¸p. En rekke utenforliggende faktorer pÃ¥virker de svar en fÃ¥r om
 dette. Da vi spÃ¸r om tidligere kjÃ¸p kan problemstillingen vÃ¦re
 uaktuell - forhold ved kjÃ¸pet hÃ¸rer fortiden til. Videre kan det vÃ¦re
-vanskelig Ã¥ innrÃ¸mme at man har foretatt noe som kan omfattes som "en
-uoverveiet innskytelse", selv overfor en nÃ¸ytral
-intervjuer. Avslutningsvis kan en "anger" ha liten betydning for
+vanskelig Ã¥ innrÃ¸mme at man har foretatt noe som kan omfattes som Â«en
+uoverveiet innskytelseÂ», selv overfor en nÃ¸ytral
+intervjuer. Avslutningsvis kan en Â«angerÂ» ha liten betydning for
 intervjupersoner fordi kjÃ¸pesummen var lav. Slike forhold mÃ¥ tas med i
 betraktningen nÃ¥r spÃ¸rsmÃ¥lene formuleres.
 
@@ -87,34 +121,34 @@ kan pÃ¥ de spÃ¸rsmÃ¥lene som er stilt.  Erfaringene fra
 intervjuundersÃ¸kelser bekrefter at opplysninger om tidligere atferd
 kan vÃ¦ra mindre avhengige av slike utenforliggende forhold som svar pÃ¥
 vurderings/holdningsspÃ¸rsmÃ¥l. SpÃ¸rsmÃ¥l av begge kategorier er derfor
-benyttet for Ã¥ kunne gi en oversikt over omfanget av "anger". Tre
+benyttet for Ã¥ kunne gi en oversikt over omfanget av Â«angerÂ». Tre
 spÃ¸rsmÃ¥l registrerer tidligere atferdsuttrykk for mulig misnÃ¸ye - og
 kjÃ¸perens egen vurdering av kjÃ¸pet pÃ¥ intervjutidspunktet:
 
 1. Hvis man bekrefter at man ville kjÃ¸pe samme vare igjen pÃ¥ samme
    mÃ¥te, burde det vÃ¦re et uttrykk for at man var fornÃ¸yd med kjÃ¸pet
-   og ikke "angret". Vi har derfor spurt om hva kjÃ¸perne ville gjÃ¸re
+   og ikke Â«angretÂ». Vi har derfor spurt om hva kjÃ¸perne ville gjÃ¸re
    om de fikk tilbudet en gang til og igjen kunne velge: Ville de da
    kjÃ¸pe varen pÃ¥ denne mÃ¥ten, kjÃ¸pt vare i butikk eller kanskje
-   utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet? 54 prosent av utvalget ville ha
-   kjÃ¸pt igjen pÃ¥ denne mÃ¥ten, 10 prosent ville ha kjÃ¸pt pÃ¥ et annet
-   sted. 17 prosent ville ha utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet, mens
-   vet-ikke gruppen utgjorde 19 prosent.
+   utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet? 54% av utvalget ville ha
+   kjÃ¸pt igjen pÃ¥ denne mÃ¥ten, 10% ville ha kjÃ¸pt pÃ¥ et annet
+   sted. 17% ville ha utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet, mens
+   vet-ikke gruppen utgjorde 19%.
 
 2. Et konkret uttrykk for usikkerhet ved kjÃ¸pet ville vÃ¦re om en
    vurderte kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre i lÃ¸pet av
-   angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling. 36 prosent
-   foretok en slik vurdering, 60 prosent gjorde det ikke.
+   angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling. 36%
+   foretok en slik vurdering, 60% gjorde det ikke.
 
 3. Et utsagn om at en ikke er helt fornÃ¸yd med kjÃ¸pet, vil ogsÃ¥ kunne
-   gi en indikasjon pÃ¥ om man ville benytte seg av en angrefrist. 15
-   prosent av utvalget bekreftet at de "ikke var helt fornÃ¸yd med et
-   slikt kjÃ¸p" siste Ã¥r. Hvis vi bare ser pÃ¥ det siste kjÃ¸pet var 9
-   prosent "ikke helt fornÃ¸yd".
+   gi en indikasjon pÃ¥ om man ville benytte seg av en angrefrist. 15%
+   av utvalget bekreftet at de Â«ikke var helt fornÃ¸yd med et slikt
+   kjÃ¸pÂ» siste Ã¥r. Hvis vi bare ser pÃ¥ det siste kjÃ¸pet var 9%
+   Â«ikke helt fornÃ¸ydÂ».
 
 I Marketing Links 1977-undersÃ¸kelsefootnote:[UndersÃ¸kelsen er
 foretatt for Direktesalgsforbundet av Marketing Link a.s og
-dokumentert i tre rapporter: (1) Rapport/direktesalq - dÃ¸rsalg
+dokumentert i tre rapporter: (1) Rapport/direktesalg - dÃ¸rsalg
 ForbrukerundersÃ¸kelse september 1977, Oslo, 27. oktober 1977 29
 side. (2) Analyserapport. for forbrukerundersÃ¸kelse direkte
 salg/dÃ¸rsalg, Oslo, 8. november 1975 6 side.  (3)
@@ -124,13 +158,24 @@ spÃ¸rsmÃ¥l som gir en vurdering av kjÃ¸pserfaringer. SpÃ¸rsmÃ¥let er
 knyttet til siste kjÃ¸p og svarfordelingen vises i tabell 6.4 sammen
 med fordelingen i vÃ¥r undersÃ¸kelse:
 
-FIXME Lag Tabell 6.4 KjÃ¸psvurdering siste kjÃ¸p side 66
+.KjÃ¸psvurdering siste kjÃ¸p
+|===
+|                       2+| Postenkete 1977 2+| KjÃ¸pere
+| Gjorde en meget god handel | 4%  .3+.^| 67%  2+| Har det hendt at De ikke har vÃ¦rt helt fornÃ¸yd med et slikt kjÃ¸p?
+| En god handel            | 23%         .2+.^| 82% .2+| Nei
+| Hverken god eller dÃ¥rlig | 40%
+| En dÃ¥rlig handel         | 5%  .2+.^| 8% .2+.^| 9% .2+| Ja
+| En meget dÃ¥rlig handel   | 3%
+| Ubesvart                 | 25%    |    | 9% | Ubesvart
+| *Totalt*                 | 100%   |    | 100% | Totalt
+| Prosentbasis             | 780    |    | 732 | Prosentbasis
+|===
 
-Sammenstillingen i tabell 6.4 viser at andelene som "ikke er helt
-fornÃ¸yd" og har gjort en "dÃ¥rlig handel" er nesten identiske, 8 og 9
-pst. PostenketsundersÃ¸kelsen har en hÃ¸yere "vet ikke"- prosent som
-dels kan skyldes ulik intervjuform og at dels fÃ¦rre i 1977 har en
-positiv eller nÃ¸ytral kjÃ¸psvurdering.
+Sammenstillingen i tabell 6.4 viser at andelene som Â«ikke er helt
+fornÃ¸ydÂ» og har gjort en Â«dÃ¥rlig handelÂ» er nesten identiske, 8% og 9%
+PostenketsundersÃ¸kelsen har en hÃ¸yere Â«vet ikkeÂ»- prosent som dels kan
+skyldes ulik intervjuform og at dels fÃ¦rre i 1977 har en positiv eller
+nÃ¸ytral kjÃ¸psvurdering.
 
 I tabell 6.5 er det foretatt en sammenregning av svarene pÃ¥
 spÃ¸rsmÃ¥lene om gjenkjÃ¸p, avbestillingsvurdering og om en ikke var helt
@@ -138,58 +183,65 @@ fornÃ¸yd. Grunnlaget for sammenregningen er gitt i vedlegg 1.
 
 For Ã¥ fÃ¥ et samlet mÃ¥l pÃ¥ hvor fornÃ¸yd man er med varen er svarene
 regnet sammen. De som ikke ville kjÃ¸pe varen igjen pÃ¥ samme mÃ¥ten -
-som vurderte avbestilling samen med andre eller "ikke har vÃ¦rt helt
-fornÃ¸yd" med kjÃ¸pet er betegnet som "misfornÃ¸yde". De som har svart at
+som vurderte avbestilling samen med andre eller Â«ikke har vÃ¦rt helt
+fornÃ¸ydÂ» med kjÃ¸pet er betegnet som Â«misfornÃ¸ydeÂ». De som har svart at
 de ville kjÃ¸pe igjen, at de ikke vurderte avbestilling og avkrefter at
-de "ikke er helt fornÃ¸yde" klassifiseres i gruppen "positive".  Andre
+de Â«ikke er helt fornÃ¸ydeÂ» klassifiseres i gruppen Â«positiveÂ».  Andre
 svarkombinasjoner kommer da mellom disse ytterpunktene, slik det
 fremgÃ¥r i vedlegg 1. Bare svar som gjelder siste kjÃ¸p er tatt med i
 denne indeksen.
 
-FIXME Lag tabell 6.5 KjÃ¸psmisnÃ¸ye side 67
-
+[cols="25,10,~,~,~"]
 .KjÃ¸psmisnÃ¸ye
 |===
-|           | | | Antall svar | Prosent
-| FornÃ¸yde    | 0 | +++ | 238 |  33
-|             | 1 | -++ | 349 |  48
-| MisfornÃ¸yde | 2 | --+ | 118 |  16
-|             | 3 | --- |  27 |   4
-| Sum         |   |     | 732 | 101
+3+|                | Antall svar | Andel
+.2+| FornÃ¸yde    | 0 | +++ | 238 |  33%
+                 | 1 | -++ | 349 |  48%
+.2+| MisfornÃ¸yde | 2 | --+ | 118 |  16%
+                 | 3 | --- |  27 |   4%
+| *Sum*          |   |     | 732 | 101%
 |===
 
 Tabell 6.5 viser at kjÃ¸perne stort sett gir uttrykk for at de er
-fornÃ¸yde med det kjÃ¸pet. 20 pst. kan ikke beteanes som fornÃ¸yde nÃ¥r
+fornÃ¸yde med det kjÃ¸pet. 20% kan ikke beteanes som fornÃ¸yde nÃ¥r
 svarene regnes sammen. For kjÃ¸p ved dÃ¸ren er misnÃ¸yen noe hÃ¸yere enn
-for de andre salgsformene, 24 pst. For de andre salgsformene er
-andelen fra 14 til 16 prosent.
+for de andre salgsformene, 24% For de andre salgsformene er andelen
+fra 14% til 16%.
 
-MisnÃ¸yen med kjÃ¸pet er fra 3 til 7 pst. over gjennomsnittet pÃ¥ 20
-pst. for symaskiner, bÃ¸ker, stÃ¸vsugere og
-mÃ¸bler/tepper/persienner. KjÃ¸pere av sminke/ parfyme/toalettartikler,
-andre husholdningsmaskiner og kjÃ¸kkenutstyr er mer fornÃ¸yde, fra 7 til
-14 pst. under gjennomsnittet. De resterende varegrupper, mat og
-parykker/postisjer ligger nÃ¦r gjennomsnittet.
+MisnÃ¸yen med kjÃ¸pet er fra 3% til 7% over gjennomsnittet pÃ¥ 20% for
+symaskiner, bÃ¸ker, stÃ¸vsugere og mÃ¸bler/tepper/persienner. KjÃ¸pere av
+sminke/ parfyme/toalettartikler, andre husholdningsmaskiner og
+kjÃ¸kkenutstyr er mer fornÃ¸yde, fra 7% til 14% under
+gjennomsnittet. De resterende varegrupper, mat og parykker/postisjer
+ligger nÃ¦r gjennomsnittet.
 
 Er det fÃ¸rst og fremst de rimelige varer kjÃ¸perne er misfornÃ¸yd med?
 Tabell 6.6 gir en oversikt over kjÃ¸psmisnÃ¸ye etter varens pris.
 
-FIXME Lag Tabell 6.6 MisnÃ¸ye etter varens pris side 68
-
-Pst. misfornÃ¸yde Antall KjÃ¸pesum under 200 kr 14 358 22500 kr 28 180
-501-1000 kr 25 99 Mer enn 1000 kr 15 96 Vet ikke 29 24 Gjennomsnitt 20
-732 22. MisnÃ¸yen er stÃ¸rst for varer i prisgruppen fra 200 til I 000
-kroner, og synker igjen for kjÃ¸pesummer over I 000 kroner.
+[cols="50,~,~"]
+.MisnÃ¸ye etter varens pris
+|===
+|                    | Andel misfornÃ¸yde | Antall
+| KjÃ¸pesum under 200 kr | 14% | 333
+| 200-500 kr            | 28% | 180
+| 501-1000 kr 		| 25% | 99
+| Mer enn 1000 kr	| 15% | 96
+| Vet ikke     		| 29% | 24
+| *Gjennomsnitt*	| 20% | 732
+|===
 
+MisnÃ¸yen er stÃ¸rst for varer i prisgruppen fra 200 til 1 000 kroner,
+og synker igjen for kjÃ¸pesummer over 1 000 kroner.
+ 
 KjÃ¸psmisnÃ¸yen er noe over gjennomsnittet i aldersgruppen 20 til 39 ar,
 og da lavere for aldersgruppene fÃ¸r og etter denne perioden. Det er en
-svak tendens til at kvinner er mer misfornÃ¸yde enn menn (+4 pst.).
+svak tendens til at kvinner er mer misfornÃ¸yde enn menn (+4%).
 
 Det er forskjeller mellom kjÃ¸pere i spredt/tettbygde omrÃ¥der, men
 mÃ¸nsteret er ikke konsistent. Materialet viser heller ikke pÃ¥ dette
 punkt noen forskjell etter husstandens inntekt.
 
-De 110 som "ikke var helt fornÃ¸yde" med sitt kjÃ¸p ble bedt om Ã¥ oppgi
+De 110 som Â«ikke var helt fornÃ¸ydeÂ» med sitt kjÃ¸p ble bedt om Ã¥ oppgi
 Ã¥rsakene til sin misnÃ¸ye. 20 oppgir at varen ved nÃ¦rmere ettertanke
 var for dyr, 39 at varen ikke holdt hva den lovet, 13 at de kunne
 kjÃ¸pt bedre/ billigere et annet sted, 13 at de ikke hadde bruk for
@@ -205,17 +257,18 @@ resterende 18 foreligger det ikke spesifikke opplysninger om grunnen
 til misnÃ¸ye.
 
 I kapittel 9 er det gitt en samlet fremstilling av kjÃ¸psmisnÃ¸ye,
-lovkunnskap.og betydningen av lovbestemmelsene. 254 Bruk av datasom
-skal viss grad av tilfredshet hos kjÃ¸perne krever en nÃ¦rmere faglig
-drÃ¸fting. Svarer de muntlige rapporten til kjÃ¸pernes faktiske
-opplevelser, eller med andre ord, er dataene valide? Om vi godtar at
-de verbale utsagn avspeiler personenes tilfredshet eller utilfredshet,
-kan det fortsatt vÃ¦re problemer med Ã¥ tolke eller vurdere slike
-data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen "Skal formÃ¥let
-for forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds
-forbruger?"footnote:[ÃHLANDER, Folke. "Skal mÃ¥let for
-forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfredsforbruger" i Rask-Jensen og
-Ãhlander. "Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikk".  Abertslund
+lovkunnskap og betydningen av lovbestemmelsene.
+
+Bruk av data som skal vise grad av tilfredshet hos kjÃ¸perne krever en
+nÃ¦rmere faglig drÃ¸fting. Svarer de muntlige rapporten til kjÃ¸pernes
+faktiske opplevelser, eller med andre ord, er dataene valide? Om vi
+godtar at de verbale utsagn avspeiler personenes tilfredshet eller
+utilfredshet, kan det fortsatt vÃ¦re problemer med Ã¥ tolke eller
+vurdere slike data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen
+Â«Skal formÃ¥let for forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds
+forbruger?Â»footnote:[ÃHLANDER, Folke. Â«Skal mÃ¥let for
+forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfredsforbrugerÂ» i Rask-Jensen og
+Ãhlander. Â«Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikkÂ».  Abertslund
 1977. SÃ¦rlig side 268-831.]. Vanskelighetene med Ã¥ fortolke og Ã¥ bruke
 tilfredshetsmÃ¥linger til forbrukerpolitiske formÃ¥l summeres opp i
 fÃ¸lgende punkter:
@@ -225,7 +278,7 @@ fÃ¸lgende punkter:
    vurderingsmessig positive ord oftere og i flere sammenhenger enn
    vurderingsmessig negative ord.
  * Forventningseffekter: At de intervjuede muligens vil avgi svar, som
-   ikke antyder noe om deres "sanne" tilfredshet, enten fordi de
+   ikke antyder noe om deres Â«sanneÂ» tilfredshet, enten fordi de
    Ã¸nsker Ã¥ glede undersÃ¸keren - gir de svar de tro er Ã¸nsket - eller
    fordi de tror at det er i deres egen interesse Ã¥ fremstille sine
    synspunkter uriktig.
@@ -254,10 +307,10 @@ spÃ¸rsmÃ¥l sammen i en indeks, skulle gi en stÃ¸rre trygghet for at
 kravet til validitet og ogsÃ¥ reabilitet bli oppfyltfootnote:[HELLEVIK,
 0. side 259.]. NÃ¥r det samles data om kjÃ¸psmisnÃ¸ye, er det ikke for Ã¥
 gi bedre underlag for Ã¥ oppnÃ¥ forbrukerpolitiske eller
-bedriftsÃ¸konomiske Ã¸nskemÃ¥l om "en sÃ¥ hÃ¸j grad av tilfredsstillelse
-som muligt for forbrukerne"footnote:[ÃHLANDER, Folke.  side
+bedriftsÃ¸konomiske Ã¸nskemÃ¥l om Â«en sÃ¥ hÃ¸j grad av tilfredsstillelse
+som muligt for forbrukerneÂ»footnote:[ÃHLANDER, Folke.  side
 265.]. Hensikten her er Ã¥ belyse i hvilken grad subjektiv kjÃ¸psmisnÃ¸ye
-eller "anger" utlÃ¸ser sÃ¸king etter lovkunnskap slik angrefristsystemet
+eller Â«angerÂ» utlÃ¸ser sÃ¸king etter lovkunnskap slik angrefristsystemet
 forutsetter (MÃ¥l 7 og 8). Manglende kunnskap om alternative
 valgmuligheter (reell valgfrihet) og hensyn til langsiktige og
 samfunnsmessige betraktninger blir drÃ¸ftet i kapittel 10.
@@ -284,37 +337,48 @@ ikke planlagte kjÃ¸p gir stÃ¸rre kjÃ¸psmisnÃ¸ye enn planlagte kjÃ¸p. I
 tabell 6.7 vises sammenhengen mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og om. kjÃ¸pet var
 planlagt.
 
-FIXME Lag Tabell 6.7 KjÃ¸psmisnÃ¸ye etter planlegging
+[cols="24,4,~,~,~,~"]
+.KjÃ¸psmisnÃ¸ye etter planlegging
+|===
+| KjÃ¸psmisnÃ¸ye: | | Planlagt | Ikke planlagt | Vet ikke | Alle kjÃ¸pere
+.2+|FornÃ¸yde | 0 | 41% | 27% | 3% | 33%
+| 1 | 46% | 48% | 52% | 48%
+.2+|MisfornÃ¸yde | 2 | 10% | 21% | 31% | 16%
+| 3 | 3% | 5% | 3% | 4%
+2+| *Sum* | 100% | 101% | 99% | 101%
+2+| N  | (341) | (362) | (29) | (732)
+2+| | 47% | 50% | 4% | 101%
+|===
 
 Tabellen viser at de som har planlagt kjÃ¸pet er mer fornÃ¸yde enn de
-som ikke har foretatt slik planlegging.  Prosentandelen stiger fra 13
-til 26 prosent, samtidig som andelen helt fornÃ¸yde synker fra 41 til 27
-prosent.
+som ikke har foretatt slik planlegging.  Prosentandelen stiger fra 13%
+til 26%, samtidig som andelen helt fornÃ¸yde synker fra 41% til
+27%.
 
 For symaskiner, stÃ¸vsugere, mÃ¸bler, kjÃ¸kkenutstyr og sminke er andelen
-planlagte kjÃ¸p minst 10 pst. over andelen pÃ¥ 47 pst. som har planlagt
-sitt kjÃ¸p. For varene mat, bÃ¸ker og klÃ¦r er andelen minst 10
-pst. lavere enn gjennomsnittet. Denne forskjell kan skyldes
-salgsopplegg som kan innebygge en form for planlegging. Eksempler pÃ¥
-dette er selskapssalg, der man ofte vet hva en blir tilbudt pÃ¥
-forhÃ¥nd, men pÃ¥ den annen side likevel kanskje vanskelig kan avslÃ¥ en
-invitasjon. For dyrere varer, vil ofte flere besÃ¸k vÃ¦re nÃ¸dvendige,
-slik at salgsprosessen skjer trinnvis. For stÃ¸vsugere kan man fÃ¸rst
-sikre seg en avtale om demonstrasjon "nÃ¥r ektefellen er til stede".
-Bestillingen blir fÃ¸rst opptatt ved denne demonstrasjonen. Slike
-salgsopplegg er nok ikke vanlig for bÃ¸ker og matvarer.
-
-PlanleggingsnivÃ¥et stiger jevnt med varens pris, fra 37 prosent for
-varer under 200 kroner til 17 pst. for varer til over 1 000 kroner.
+planlagte kjÃ¸p minst 10% over andelen pÃ¥ 47% som har planlagt sitt
+kjÃ¸p. For varene mat, bÃ¸ker og klÃ¦r er andelen minst 10% lavere enn
+gjennomsnittet. Denne forskjell kan skyldes salgsopplegg som kan
+innebygge en form for planlegging. Eksempler pÃ¥ dette er selskapssalg,
+der man ofte vet hva en blir tilbudt pÃ¥ forhÃ¥nd, men pÃ¥ den annen side
+likevel kanskje vanskelig kan avslÃ¥ en invitasjon. For dyrere varer,
+vil ofte flere besÃ¸k vÃ¦re nÃ¸dvendige, slik at salgsprosessen skjer
+trinnvis. For stÃ¸vsugere kan man fÃ¸rst sikre seg en avtale om
+demonstrasjon Â«nÃ¥r ektefellen er til stedeÂ».  Bestillingen blir fÃ¸rst
+opptatt ved denne demonstrasjonen. Slike salgsopplegg er nok ikke
+vanlig for bÃ¸ker og matvarer.
+
+PlanleggingsnivÃ¥et stiger jevnt med varens pris, fra 37% for
+varer under 200 kroner til 17% for varer til over 1 000 kroner.
 
 Det mÃ¥ tilfÃ¸yes at av dem som oppgir at kjÃ¸pet var planlagt, sa bare
-42 pst. at de foretok pris og kvalitetssammenligning med tilsvarende
+42% at de foretok pris og kvalitetssammenligning med tilsvarende
 produkter annet sted. For dem som ikke hadde planlagt kjÃ¸pet synker
-denne andelen til 19 pst. 36.
+denne andelen til 19% 36.
 
 En av hovedgrunnene for Ã¥ foreslÃ¥ loven var ifÃ¸lge lovkomiteen at
-"kjÃ¸peren befinner seg i en uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥
-sammenligne pris og kvalitet med konkurrerende produkter". NÃ¥ mÃ¥ nok
+Â«kjÃ¸peren befinner seg i en uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥
+sammenligne pris og kvalitet med konkurrerende produkterÂ». NÃ¥ mÃ¥ nok
 denne formuleringen modereres noe selv om en kan konkludere med at
 planleggingsnivÃ¥et i de fleste hushold synes lavt.
 
@@ -342,7 +406,8 @@ til direktesalg, salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p. De
 forventede sammenhengene er gjengitt i fig. 3.2, og Ã dette avsnittet
 drÃ¸ftes et utvalg av disse sammenhenger, gjengitt i fig. 6.1.
 
-FIXME Lag Fig. 6.1 Oversikt over mulige sammenhenger side 72
+.Oversikt over mulige sammenhenger
+image::images/mulige-sammenhenger.svg[scaledwidth=60%,align="center"]
 
 I kapittel 3 ble disse sammenhengene formulert slikt:
 
@@ -365,8 +430,17 @@ etter hvert ble mer skeptiske til direktesalg enn folk som meget
 sjelden fikk slike tilbud. Tabell 6.3 viser sammenhengen mellom
 holdning og salgsutsatthet:
 
-FIXME Lag Tabell 6.8 Salgsutsatthet og holdning til direktesalg side 73
-
+[cols="30,~,~,~,~,~"]
+.Salgsutsatthet og holdning til direktesalg
+|===
+|                        5+^|Salgsutsatthet:
+| Holdning til direktesalg: |   0p |   1p |    2 | 3/4p | Total
+| Positiv/nÃ¸ytral           |  13% |  11% |  10% |  15% | 12%
+| Skeptisk                  |  54% |  63% |  71% |  48% | 63%
+| Motstander                |  33% |  26% |  19% |  37% | 24%
+| *Total*                   | 100% | 100% | 100% | 100% | 100%
+| N                         |  403 |  694 |  396 |  116 | 1609
+|===
 
 Tabellen viser at hypotesen om at Ã¸kt salgsutsatthet gir en mer
 negativ holdning til direktesalg ikke bekreftes av materialet.
@@ -376,54 +450,84 @@ negativ holdning til direktesalg ikke bekreftes av materialet.
 FÃ¸lgende tabell viser sammenhengen mellom holdning
 til direktesalg og antall kjÃ¸p.
 
-FIXME Lag Tabell 6.9 Holdninger til direktesalg og antall angrefristkjÃ¸p (A-utvalget)
+[cols="22,20,~,19,12,10"]
+.Holdninger til direktesalg og antall angrefristkjÃ¸p (A-utvalget)
+|===
+6+^|Holding til direktesalg:
+| Antall kjÃ¸p: | Positiv/ nÃ¸ytral | Skeptisk | Motstander | Total | N
+| Ingen/ uoppgitt |  86% |  75% |  86% | 80% | 1294
+| Ett          |  11% |  19% |  12% | 15% |  246
+| Flere        |   3% |   7% |   2% |  4% |   69
+| *Total*      | 100% | 101% | 100% | 99% |
+| N            |  186 |  775 |  648 |     | 1609
+|===
 
-Denne tabellen viser at dat ikke er noen lineÃ¦r sammenheng mellom
+Denne tabellen viser at det ikke er noen lineÃ¦r sammenheng mellom
 antall kjÃ¸p og holdning til direktesalg.  Imidlertid er gruppen
-"skeptiske" noe oftere kjÃ¸pere enn de andre. Dette avviket, selv om
+Â«skeptiskeÂ» noe oftere kjÃ¸pere enn de andre. Dette avviket, selv om
 det er lite, kan ikke forklares ut fra de hypoteser som er stilt opp
 foran.
 
 Holdningene i utvalget er entydige: De fleste er skeptiske eller
 motstandere av dÃ¸r-, selskaps- og telefonsalg, - og ulempene ved
 dÃ¸rsalger vesentlig flere enn fordelene. Likevel viser tabell 5.10 at
-nÃ¦r 20 pst. foretar slike kjÃ¸p og at kjÃ¸psfrekvensene er like store
+nÃ¦r 20% foretar slike kjÃ¸p og at kjÃ¸psfrekvensene er like store
 bÃ¥de for gruppen som er nÃ¸ytrale eller positive til direktesalg og har
 mer skeptiske holdninger.
 
-MÃ¥l 14 om at ansketisk holdning til direktesalg begrenser antallet
+MÃ¥l 14 om at anskeptisk holdning til direktesalg begrenser antallet
 slike kjÃ¸p blir ikke bekreftet i materialet.
 
 ==== KjÃ¸p og salgsutsatthet (MÃ¥l 15)
 
-NÃ¥ kan det vÃ¦re at "der ofte er tale om meget dygtige sÃ¦lgere, som
-udnytter uerfarne forbrugere", for Ã¥ sitere fra medlemsiorslaget fra
-Nordisk RÃ¥d. UndersÃ¸kelsen begrenser seg til Ã¥ 9i grunnlag for Ã¥
-vurdere om Ã¸kt salasutsatthet gir flere kjÃ¸p. Sammenhengen mellom
+NÃ¥ kan det vÃ¦re at Â«der ofte er tale om meget dygtige sÃ¦lgere, som
+udnytter uerfarne forbrugereÂ», for Ã¥ sitere fra medlemsforslaget fra
+Nordisk RÃ¥d. UndersÃ¸kelsen begrenser seg til Ã¥ gi grunnlag for Ã¥
+vurdere om Ã¸kt salgsutsatthet gir flere kjÃ¸p. Sammenhengen mellom
 disse to variablene er gitt i tabell 6.10.
 
-FIXME Lag Tabell 6.10 Salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p side 74 
+.Salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p
+|===
+.2+| Antall kjÃ¸p: 4+| Salgsutsatthet:    .2+|Total .2+| N
+                |   0p |   1p |   2p | 3/4p
+| Ingen/ uoppgitt |  96% |  80% |  69% |  66% |  80% | 1294
+| Ett           |   3% |  17% |  23% |  21% |  16% |  246
+| Flere         |   1% |   3% |   8% |  13% |   4% |   69
+| *Total*       | 100% | 100% | 100% | 100% | 100% |
+| N             |  403 |  694 |  396 |  116 |  100 | 1608
+| Prosent       |  25% |  43% |  25% |   7% |      | 100%
+|===
 
 Tabellen viser at ved Ã¸kende salgsutsatthet stiger andel kjÃ¸pere fra
-20 +11 34 pst. og andelen som har foretatt flere kjÃ¸p stiger fra 3 til
-13 pst. Hypotesen om at antallet kjÃ¸p stiger med salgsutsattheten
+20% til 34% og andelen som har foretatt flere kjÃ¸p stiger fra 3% til
+13%.  Hypotesen om at antallet kjÃ¸p stiger med salgsutsattheten
 bekreftes i dette materialet.
 
 ==== Holdning og misnÃ¸ye med kjÃ¸p (MÃ¥l 16)
 
 Holdningen til salgsformene kan pÃ¥virkes av tidligere kjÃ¸pserfaringer.
 Hvis man har dÃ¥rlige erfaringer, vil dette kanskje kunne fÃ¸re til at
-skeptisen Ã¸ker.
+skepsisen Ã¸ker.
 
-FIXME Lag Tabell 6.11 Holdning og kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+.Holdning og kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+|===
+|                3+|KjÃ¸psÂ­misnÃ¸ye                 .3+v| Alle .3+v| N
+|                2+| FornÃ¸yde | MisÂ­fornÃ¸yde
+| Holdning:        |   0 |  1 | 2/3
+| Positiv/ nÃ¸ytral |  11% |  11% |   5% |  10% | 72
+| Skeptisk         |  69% |  60% |  57% |  62% | 455
+| MotÂ­stander       |  20% |  29% |  37% |  28% | 205
+| *Sum*            | 100% | 100% | 100% | 100% |
+| N                | 228      | 335      | 169      |          | 732
+|===
  
-Tabellen viser at andelen med positiv/nÃ¸ytral holdning synker fra ||
-til 5 pst. etter Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. Andelen av motstandere av
+Tabellen viser at andelen med positiv/nÃ¸ytral holdning synker fra 11%
+til 5% etter Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. Andelen av motstandere av
 salgsformen stiger fra 20 til 37 ost. Med det undersÃ¸kelsesopplegg som
 er brukt, kan en ikke med full sikkerhet si om denne forskjell skyldes
 at kjÃ¸perne pÃ¥ forhÃ¥nd var skeptiske til disse salgsformene eller om
 kjÃ¸psmisnÃ¸yen har forÃ¥rsaket en noe mer negativ holdning. Det vil bare
-en "fÃ¸r- og etter"-undersÃ¸kelse kunne avklare. Imidlertid kan en ta
+en Â«fÃ¸r- og etterÂ»-undersÃ¸kelse kunne avklare. Imidlertid kan en ta
 det utgangspunkt at bÃ¥de de gode og de dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer
 utligner hverandre i sin virkning.  Med det utgangspunkt vil
 prosentforskjellene ovenfor fremtre som nettovirkninger, med andre ord
@@ -444,7 +548,15 @@ kjÃ¸p. I fig. 6.1 kan bÃ¥de holdning til direktesalg og kjÃ¸p vÃ¦re
 avhengige variable. PÃ¥ basis av en todeling av variablene gjengis
 sammenhengene i tabell 6.12 og 6.13.
 
-FIXME Tabell 6.12 Prosent av kjÃ¸pere som er negative til direktesalg etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye og salasutsatthet side 76
+.Prosent av kjÃ¸pere som er negative til direktesalg etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye og salgsutsatthet
+|===
+2.2+|                         2+| Salgsutsatthet .2+| Forskjell .2+| N
+                                    | hÃ¸y | lav
+.2+| MisnÃ¸ye med kjÃ¸p | fornÃ¸yde    s|  53% s|    53% | 0%  | 587
+                      | misÂ­fornÃ¸yde s|  70% s|    73% | -3% | 145
+  | Forskjell         |             | -17% | -20% 2+|
+  | N                 |             | 370 | 362   |    | 732
+|===
 
 Tabellen viser at sammenhengen mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og negativ holdning
 til direktesalg varierer lite nÃ¥r vi kontrollerer for
@@ -454,7 +566,15 @@ heller ikke nÃ¥r vi kontrollerer for kjÃ¸psmisnÃ¸ye. - Samspillet mellom
 de to uavhengige variablene, kjÃ¸psmisnÃ¸ye og salgsutsatthet er
 ubetydelig: Differansen mellom prosentforskjellene er liten.
 
-FIXME Lag Tabell 6.13 Prosent kjÃ¸pere i A-utvalaet etter salgsutsatthet og holdning til direktesalg side 77
+.Prosent kjÃ¸pere i A-utvalget etter salgsutsatthet og holdning til direktesalg
+|===
+2.2+|                2+| Holdning til direktesalg .2+| Forskjell .2+| N
+                              |  +/- |  - -
+.2+| Salgs- utsatthet  | Lav s|  16% s|  13%  | +3% | 1097
+                       | HÃ¸y s|  37% s|  30%   | +7% | 512
+   | Forskjell         |     | -21% | -17% 2+|
+   | N                 |     | 630 | 979   |    | 1609
+|===
 
 Sammenhengen mellom salgsutsatthet og andel kjÃ¸pere trer klart frem,
 ogsÃ¥ ved kontroll for holdning til direktesalg. Andelen kjÃ¸pere synker
@@ -472,7 +592,8 @@ mens antall kjÃ¸p pÃ¥virkes av salgsutsatthet.
 Skulle man gÃ¥ nÃ¦rmere inn pÃ¥ mulige Ã¥rsakssammenhenger kunne kjeden
 stilles opp som i fig. 6.2.
 
-FIXME Lag Fig. 6.2 Oppsummering av mulige Ã¥rsakssammenhenger
+.Oppsummering av mulige Ã¥rsakssammenhenger
+image::images/oppsummering-sammenhenger.svg[scaledwidth=60%,align="center"]
 
 Vi har funnet noe stÃ¸tte for mÃ¥lformuleringene 15 og 16, men ikke
 funnet tilsvarende sammenhenger for 13 og 14. I kapittel 7 og 8 vil vi
@@ -488,16 +609,16 @@ En forklaring kan vÃ¦re at direktesalgsformene er sÃ¥ effektive at de
 overvinner ogsÃ¥ den kjÃ¸pemotstand som mÃ¥tte ligge i en skeptisk
 holdning til omsetningsformen. At det kan vÃ¦re vanskelig Ã¥ stÃ¥ imot
 tilbudene fremgÃ¥r ogsÃ¥ av svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om ulemper ved dÃ¸rsalg
-i tabell 5.8. Over 40 pst. i A-utvalget avga svar i gruppene
-"uoverlagte impulskjÃ¸p" og "vanskelia Ã¥ si nei".
+i tabell 5.8. Over 40% i A-utvalget avga svar i gruppene
+Â«uoverlagte impulskjÃ¸pÂ» og Â«vanskelig Ã¥ si neiÂ».
 
-En annen mulighet er selvfÃ¸lgelia at de holdninger folk har gitt
-uttrykk for ikke sitter sÃ¥ dypt, det kan mer vÃ¦re en "mening" folk har
-enn en "holdning". Derfor gir den seg heller ikke atferdsmessig
+En annen mulighet er selvfÃ¸lgelig at de holdninger folk har gitt
+uttrykk for ikke sitter sÃ¥ dypt, det kan mer vÃ¦re en Â«meningÂ» folk har
+enn en Â«holdningÂ». Derfor gir den seg heller ikke atferdsmessig
 uttrykk i en kjÃ¸pssituasjon. Tabell 5.6 viser imidlertid at
 forbrukerne gir ganska skarpt uttrykk for sitt syn pÃ¥
-salgsformene. For hver salgsform har den stÃ¸rste gruppen valgt "bÃ¸r
-forbys" som sitt svar, tilsammen kan 40 pst. av A-utvalget
+salgsformene. For hver salgsform har den stÃ¸rste gruppen valgt Â«bÃ¸r
+forbysÂ» som sitt svar, tilsammen kan 40% av A-utvalget
 karakteriseres som motstandere av disse salgsformene.  Et uttrykk for
 at dette er en vel innarbeidet holdning er at en rekke hushold har
 anskaffet egne skilt der de ber om Ã¥ slippe dÃ¸rsalg.
