X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/0feb9059359e17729d38d47e869a33436aeb5819..06addcac288db8580d1d24e34d94596187736352:/rapport-kap02.adoc

diff --git a/rapport-kap02.adoc b/rapport-kap02.adoc
index 0476122..0a66ad2 100644
--- a/rapport-kap02.adoc
+++ b/rapport-kap02.adoc
@@ -6,7 +6,7 @@
 FormÃ¥let med dette kapittel er Ã¥ gi en oversikt over den prosess som
 fÃ¸rte til at angrefristen ble innfÃ¸rt for visse kjÃ¸p. Oversikten
 konsentrerer seg om de formelle sidene ved denne prosessen, om de
-interessegrupper som deltok og de viktigste argumentene som blÃ©
+interessegrupper som deltok og de viktigste argumentene som ble
 fremfÃ¸rt. En slik gjennomgang kan forenkle forstÃ¥elsen av kapittel 3
 der blant annet mÃ¥lformuleringer, eller oftere hypoteser om virkninger
 av retten til Ã¥ heve et kjÃ¸p, blir drÃ¸ftet. Det burde ogsÃ¥ bli enklere
@@ -82,15 +82,15 @@ Videre foreligger det henvendelser direkte til Stortinget under
 lovbehandlingen og presseomtale i dagsavisene.
 
 Lovkommentaren:: Professor Kristen Andersen utga en kommentarutgave
-til loven Â«Anarefristlov og forbrukerkjÃ¸pÂ» i 1974footnote:[Andersen
-Kristen - Â«Angrefristlov og forbrukerkjÃ¸pÂ». Johan Grundt, Tanum
-Forlag - Oslo 1974.].
+til loven Â«Angrefristlov og forbrukerkjÃ¸pÂ» i 1974footnote:[ANDERSEN
+Kristen Â«Angrefristlov og forbrukerkjÃ¸pÂ». Johan Grundt, Tanum
+Forlag, Oslo 1974.].
 
 Dette kapitlet er bygget pÃ¥ de offentlige dokumentene som er nevnt
 ovenfor. Videre i undersÃ¸kelsen er dokumentene omtalt med de
 betegnelser som er gitt ovenfor.
 
-I tillegg kunne det vÃ¦rt Ã¸nskelig Ã¥ suplere dette materialet med
+I tillegg kunne det vÃ¦rt Ã¸nskelig Ã¥ supplere dette materialet med
 samtaler med de personer som var aktivt med i behandlingen av
 saken. Da det skriftlige materialet mÃ¥ sies Ã¥ vÃ¦re fyldig, synes det
 ikke nÃ¸dvendig Ã¥ foreta en slik utvidelse av undersÃ¸kelsen. De mest
@@ -134,7 +134,7 @@ som et viktig utgangspunkt for Ã¥ ta opp saken.
 I Stortinget reiste representanten Borghild Bondevik Haga i juni 1966
 et grunngitt spÃ¸rsmÃ¥l om endring i reglen for omfÃ¸rselshandel med
 avbetalingskontrakt slik at det kunne gis en tidsfrist fÃ¸r slike
-kontrakter ble gyldige. Justisminister Elisabeth Schweicaard Selmer
+kontrakter ble gyldige. Justisminister Elisabeth Schweigaard Selmer
 viste i sitt svar til det nettopp framlagte medlemsforslag i Nordisk
 RÃ¥d.
 
@@ -154,7 +154,7 @@ uttalelser ble avgitt, 11 fra Danmark, 7 fra Finland, 12 fra Norge og
 9 fra Sverige. Disse uttalelsene gir et nyansert spektrum av
 vurderinger om Â«dyktige selgere, som udnytter uerfarene forbrukereÂ» og
 om det bÃ¸r innfÃ¸res en Â«ret for kÃ¶beren til at trÃ¦de tilbage fra
-aftalen inden for en vis kortere frist, f.eks. 3-5 dageÂ».
+aftalen inden for en vis kortere frist, for eksempel 3-5 dageÂ».
 
 I noen av uttalelsene ble det i argumentasjonen framsatt enkelte
 hypoteser om hvilke virkninger en slik fragÃ¥elsesrett kunne fÃ¥. Disse
@@ -216,7 +216,7 @@ sÃ¦lgerne organiserer sig og opretter standarkontrakter, som
 Ã¸jeblikkelig binder kÃ¸beren, men giver sÃ¦lgeren en frist for akcept.
 
 Handelsdepartementet og ForbrugerrÃ¥det mener, at misbrug sÃ¦rlig
-forekommmer ved afbetalingshandel, som ikke afsluttes pÃ¥ faste
+forekommer ved afbetalingshandel, som ikke afsluttes pÃ¥ faste
 utsalgssteder.
 
 Norges kooperative landsforening fremhÃ¦ver tillige kÃ¸b og salg af
@@ -260,7 +260,7 @@ holdt av en representant for flertallsforslaget, en for mindretallet og av
 den norske justisminister Elisabeth Schweigaard Selmer.
 
 StatsrÃ¥den gjorde oppmerksom. pÃ¥ at det norske Justisdepartementet i
-sin uttalelse til Nordisk RÃ¥d om medlemsforsÃ¥aget hadde ment at det
+sin uttalelse til Nordisk RÃ¥d om medlemsforslaget hadde ment at det
 kunne vÃ¦re nyttig med en utredning av spÃ¸rsmÃ¥let. Videre viste hun til
 de uttalelser som forelÃ¥ fra en rekke interesserte organisasjoner og
 institusjoner. De aller fleste hadde uttalt at det burde foretas en
@@ -291,7 +291,7 @@ Christiansen, Justisdepartementet.
 
 Hvilke synspunkter var representert i utvalget? Ved hÃ¸ringen om
 medlemsforslaget i Nordisk MinisterrÃ¥d uttalte Handelsstandsforbundet
-at de Â«intet hadde Ã¥ innvende mot at spÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ gi ppkjÃ¸peren en
+at de Â«intet hadde Ã¥ innvende mot at spÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ gi kjÃ¸peren en
 betenkningstid blir nÃ¦rmere utredetÂ», og at utredning bÃ¸r Â«begrenses
 til dÃ¸rsalgstilfelleÂ».
 
@@ -303,7 +303,7 @@ annet ut fra hensynet til privatlivets fredÂ».  Forbundet hadde videre
 forbrukerne et tilfredsstillende vareutvalg og gi forbrukerne
 betryggelse for at de vet hvor de skal henvende seg i tilfelle
 reklamasjoner, eller hvis de trenger ytterligere opplysninger om
-varens bruk eller egenskaper 0.1.Â»footnote:[Â«MedlemsforslagetÂ». Side
+varens bruk eller egenskaper o.l.Â»footnote:[Â«MedlemsforslagetÂ» side
 25 og 28.]
 
 Norges Handelsstands Forbund kan pÃ¥ denne bakgrunn nok ikke sies Ã¥
@@ -315,7 +315,7 @@ Den norske forleggerforening uttalte i september 1966 at
 [quote]
 Â«vi vil advare mot en lovfesting av Â«angrefristenÂ». Vi finner det
 ytterst betenkelig at lovgiverne godtar at en bindende underskrift
-ikke skal ha 2 E full og Ã¸yeblikkelig gydlighetÂ».
+ikke skal ha full og Ã¸yeblikkelig gyldighetÂ».
 
 Tidligere i uttalelsen gis blant annet fÃ¸lgende bakgrunnsopplysning:
 
@@ -457,7 +457,7 @@ forretningssted.
 De grupper som var skeptiske til angrefristen fÃ¸r behandling i
 Nordisk RÃ¥d i 1967, sluttet seg til flertallets forslag. Blant de resterende
 hÃ¸ringsuttalelser var det som nevnt endel som Ã¸nsket en utvidelse av stedet
-for beskyttelsen. dustisdepartementet tok hensyn til dette Ã¸nsket.
+for beskyttelsen.  Justisdepartementet tok hensyn til dette Ã¸nsket.
 
 Det synes ikke som regjeringsskiftet i mars 1971, da
 Borten-regjeringen gikk av i vesentlig grad pÃ¥virket utformingen av
@@ -520,12 +520,14 @@ Taranger 1915. Universitetsforlaget 1970. Side 177.]
 
 En angrefrist er ikke bare kjent i forholdet mellom ektefeller. Fra
 det klassiske Athen kjenner en institusjonen Â«graphe paranomonÂ». Den
-Ã¥pnet for tiltale og dom for Ã¥ fremme et illegalt forslag i Folkeforsamlingen selv om forslaget var godtatt der. Graphe paranomon var
-et stabliserende hjelpemiddel, ikke bare for Ã¥ sikre at fornuften
+Ã¥pnet for tiltale og dom for Ã¥ fremme et illegalt forslag i
+Folkeforsamlingen selv om forslaget var godtatt der. Graphe paranomon
+var et stabliserende hjelpemiddel, ikke bare for Ã¥ sikre at fornuften
 igjen skulle fÃ¥ overhÃ¥nd, men ogsÃ¥ for Ã¥ redusere sannsynligheten for
-at fÃ¸lelsene skulle ta overhÃ¥nd i fÃ¸rste omgangfootnote:[Ulysses and
-the Sirenes: A theory of imperfect rationality. Social Sience
-Information 16(5) side 504.].
+at fÃ¸lelsene skulle ta overhÃ¥nd i fÃ¸rste omgangfootnote:[ELSTER, Jon
+Â«Ulysses and the Sirenes: A theory of imperfect rationalityÂ», Social
+Science Information 16(5) https://doi.org/10.1177/053901847701600 side
+504.].
 
 === Konklusjon
 
