X-Git-Url: https://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/0f95bc67df307d51319c2cbabe7a2de0c659d0a0..HEAD:/rapport-kap09.adoc

diff --git a/rapport-kap09.adoc b/rapport-kap09.adoc
index 8163522..a7eb638 100644
--- a/rapport-kap09.adoc
+++ b/rapport-kap09.adoc
@@ -82,8 +82,8 @@ Har kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlige opplysninger bedre lovkunnskap enn
 andre kjÃ¸pere? Andelen riktige lovkunnskapssvar Ã¸ker ved registrert
 mottak av angrefristskjemaet. Imidlertid Ã¸ker lovkunnskapen mer med
 muntlig orientering fra selger enn med den skriftlige, Jfr. MÃ¥l
-17. FeilkunnskapsnivÃ¥et er i begge tilfelle hÃ¸yt, henholdsvis 48 og 52
-pst.
+17. FeilkunnskapsnivÃ¥et er i begge tilfelle hÃ¸yt, henholdsvis 48% og
+52%.
 
 MÃ¥l 7 + 8, Skriftlige opplysninger, angring og lovkunnskap
 
@@ -111,7 +111,7 @@ overfor forbrukerorganer eller i rettsapparatet? Under mÃ¥l 5 har vi
 konkludert med at de relativt fÃ¥ kjÃ¸pere som vender seg til selger og
 oppfyller betingelsene gjerne fÃ¥r hevet kjÃ¸pet. Vi har ikke materiale
 om hva som skjer i de tilfelle det oppstÃ¥r uenighet mellom kjÃ¸per og
-selger. Kan f.eks. kjÃ¸perne pÃ¥berope seg at de ikke har fÃ¥tt
+selger. Kan for eksempel kjÃ¸perne pÃ¥berope seg at de ikke har fÃ¥tt
 angrefristopplysningene,, og/eller vil de sÃ¸ke faglig bistand 1
 argumentasjonen overfor selger? UndersÃ¸kelsen har ikke spÃ¸rsmÃ¥l om
 dette. Som andeler av det samlede antall kjÃ¸p eller av kjÃ¸p
@@ -155,8 +155,8 @@ grupper:
 
 Fig. 9.1 viser betingelser for om kjÃ¸pet skal kunne heves eller ikke.
 
-.Betingelser for Ã¥ kunne heve en Avtale eller ordre
-image::images/hevebetingelser.svg[scaledwidth=60%,align="center"]
+.Betingelser for Ã¥ kunne heve en avtale eller ordre
+image::images/hevebetingelser.svg[scaledwidth=50%,align="center"]
 
 I avsnitt 9.2 drÃ¸ftes de atferdsbetingelser som mÃ¥ oppfylles fra
 kjÃ¸perens side, punkt 1, 2094 ovenfor. avsnitt 9.3 tar opp de formelle
@@ -168,13 +168,13 @@ Fig. 9.2 viser hvordan kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen har reagert
 etter kjÃ¸pet.
 
 Utgangspunktet i regneeksemplet er den andel av kjÃ¸perne som kan ha et
-Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ et kjÃ¸p. 36 pst. av kjÃ¸perne vurderte
+Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ et kjÃ¸p. 36% av kjÃ¸perne vurderte
 avbestilling i lÃ¸pet av angrefristperioden, (Trim 1).
 
 De kjÃ¸perne som erklÃ¦rte seg Â«ikke helt fornÃ¸ydeÂ» med sitt kjÃ¸p for
 inndelingen i trinn 2 og 3. Omregnet til andeler av det samlede utvalg
-gir denne misnÃ¸yegruppen 11 pst. som kontaktet selger, hvorav 6
-pst. fikk hevet kjÃ¸pet.
+gir denne misnÃ¸yegruppen 11% som kontaktet selger, hvorav 6% fikk
+hevet kjÃ¸pet.
 
 Regneeksemplet viser at det stÃ¸rste frafallet skjer pÃ¥
 trinn 23 KjÃ¸perne kontakter ikke selger for Ã¥ fÃ¥ kjÃ¸pet hevet. Om man vender
@@ -182,12 +182,12 @@ seg til selger fÃ¥r en ofte hevet sitt kjÃ¸p. Tallmaterialet er i minste laget
 for Ã¥ kunne si noe sikkert om hvilken andel som fÃ¥r hevet kjÃ¸pet. Praksis kan
 ogsÃ¥ variere meget fra firma til firma.
 
-.Regneksempel 1, Atferd etter kjÃ¸pet
+.Regneeksempel 1. Atferd etter kjÃ¸pet
 image::images/regneeksempel-etter-kjoep.svg[scaledwidth=100%,align="center"]
 
 Trinn 2. 3 og 4 er basert pÃ¥ de samme andeler for gruppen Â«som
-vurderte avbestillingerÂ».  (36 pst. av kjÃ¸perne) som vi finner i
-gruppen som Â«ikke var fornÃ¸ydeÂ» (9 pst.).  Det er god dekning for Ã¥ si
+vurderte avbestillingerÂ».  (36% av kjÃ¸perne) som vi finner i
+gruppen som Â«ikke var fornÃ¸ydeÂ» (9%).  Det er god dekning for Ã¥ si
 at andelene som kontaktet selger ikke er hÃ¸yere i avbestillingsgruppen
 enn blant dem som ikke var helt fornÃ¸yde. Andelene pÃ¥ trinn 2, 3 og 4
 mÃ¥ betraktes som maksimaltall.
@@ -198,12 +198,12 @@ I regneeksempel 2, fig. 9.3 er det gitt en oversikt over de
 intensjoner og betingelser loven forutsetter oppfylt.
 
 Trinn 1 og 2 omfatter den lovkunnskap forbrukerne forutsettes Ã¥ ha
-eller Ã¥ kunne skaffe seg. Til sammen 60 pst. av de som vurderte
+eller Ã¥ kunne skaffe seg. Til sammen 60% av de som vurderte
 avbestilling kjente ikke til angrefristen eller hadde feiloppfatninger
 som kunne fÃ¸re til at de mistet sine rettigheter etter loven.
 
 Trinn 3 omfatter de kjÃ¸pere som har en viss lovkunnskap, men som
-betalte kontant fÃ¸r fristen utlÃ¸p. Til sammen betalte 34 pst. fÃ¸r
+betalte kontant fÃ¸r fristen utlÃ¸p. Til sammen betalte 34% fÃ¸r
 fristen utlÃ¸p, men endel av disse er fikke med til trinn 3 pÃ¥ grunn av
 for lavt lovkunnskapsnivÃ¥ pÃ¥ trinn I og 2.
 
@@ -211,15 +211,15 @@ for lavt lovkunnskapsnivÃ¥ pÃ¥ trinn I og 2.
 image::images/regneeksempel-lovkunnskap.svg[scaledwidth=100%,align="center"]
 
 PÃ¥ trinn 4 gjenstÃ¥r andelen som kontaktet selgeren etter at fristen
-var utlÃ¸pt. Delingen i 17 og 14 pst. er foretatt ut fra andelene i
+var utlÃ¸pt. Delingen i 17% og 14% er foretatt ut fra andelene i
 gruppen som Â«ikke var helt fornÃ¸ydÂ» med kjÃ¸pet.
 
-Med en reservasjon viser regneeksemplet at anslagsvis bare 14 pst. av
+Med en reservasjon viser regneeksemplet at anslagsvis bare 14% av
 dem som vurderte avbestilling fÃ¸r fristen utlÃ¸p, oppfylte intensjonene
 om lovkunnskap og kriteriene for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet. Reservasjonen er
 at kjÃ¸pet kan omgjÃ¸res etter 10 dager om bÃ¥de 1) skriftlige
 angrefristopplysninger ikke mottas og 2) om kjÃ¸pet ikke er betalt
-fullt ut. 29 pst. av kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen oppfyller begge disse
+fullt ut. 29% av kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen oppfyller begge disse
 kravene.
 
 Skal et kjÃ¸p heves, kreves det at praktisk talt alle betingelsene i
@@ -234,15 +234,15 @@ stÃ¸rrelser vi stÃ¥r overfor. Sannsynligheten for at et kjÃ¸p skal svare
 til alle de oppstilte kriteriene vil vÃ¦re pÃ¥ under 0,01 og kanskje ned
 mot noen fÃ¥ 0/00. - Ser vi pÃ¥ sannsynligheten i den gruppen som
 vurderte avbestilling, vil den vÃ¦re noe hÃ¸yere, kanskje av
-stÃ¸rrelseorden |-2 pst.
+stÃ¸rrelseorden 1-2%
 
 Lovutvalget viste til at de erfaringer som er hÃ¸stet av forlag som
 hittil har praktisert en fragÃ¥elsesrett for kjÃ¸peren, synes Ã¥ tyde pÃ¥
 at annulasjoner betyr svÃ¦rt lite for bokomsetningen son foregÃ¥r pÃ¥
-deme mÃ¥tefootnote:[Lovutvalgets innstilling side 18].  Electrolux
+denne mÃ¥tefootnote:[Lovutvalgets innstilling side 18].  Electrolux
 RengjÃ¸ringsmaskiner a/s har tilsvarende erfaringer.  For de fem fÃ¸rste
-mÃ¥nedene i 1978 har bare 0,7 pst. av kjÃ¸perne avbestilt den stÃ¸vsuger
-de har fÃ¥tt demonstrert og bestilt.
+mÃ¥nedene i 1978 har bare 0,7% av kjÃ¸perne avbestilt den stÃ¸vsuger de
+har fÃ¥tt demonstrert og bestilt.
 
 Ut fra kjÃ¸pernes lovkunnskap, den etterkjÃ¸psatferd de viser og de
 kriterier loven krever oppfylt, mÃ¥ en samlet kunne si at en meget
@@ -255,11 +255,11 @@ rettighet til Ã¥ heve eller avbestille varen? Selve regneeksemplene er
 entydige. De stÃ¸rste reduksjonene i andelene av kjÃ¸pere som kommer
 videre til neste trinn i prosessen kan rangeres slik:
 
- 1. Feilkunnskap om lovens bestemmelser. (44 pst.)
- 2. Betaling fÃ¸r fristen utlÃ¸per (34 pst).
- 3. Manglende oppfÃ¸lging av kjÃ¸psmisnÃ¸ye med henvendelse til selger (25 pst.)
- 4. kontaktet selger e'ter 10 dager (17 pst.)
- 5. Kjenner ikke fristen (16 pst.)
+ 1. Feilkunnskap om lovens bestemmelser. (44%)
+ 2. Betaling fÃ¸r fristen utlÃ¸per (34%).
+ 3. Manglende oppfÃ¸lging av kjÃ¸psmisnÃ¸ye med henvendelse til selger (25%)
+ 4. kontaktet selger etter 10 dager (17%)
+ 5. Kjenner ikke fristen (16%)
 
 Disse fem punktene har til felles at de omfatter forhold som ligger pÃ¥
 kjÃ¸perens side.  Det er manglende kunnskap, for tidlig betaling og
@@ -359,27 +359,28 @@ det de oppgir pÃ¥ undersÃ¸kelsestidspunktet. Dette kan i tilfelle gi en
 viss undervurdering av omfanget av kjÃ¸psmisnÃ¸yen.
 
 ForlÃ¸pet kan videre bidra til Ã¥ svekke misnÃ¸yde kjÃ¸peres sÃ¸king etter
-lÃ¸vkunnskap og henvendelse til selgeme. Det blir en mulig faktor som
+lovkunnskap og henvendelse til selgerne. Det blir en mulig faktor som
 kan bidra til Ã¥ forklare at angrefristsystemet ikke blir oftere
 benyttet av kjÃ¸perne.
 
-Lambert og Lambertfootnote:[LAMBERT , W.W. og LAMBERT, W.E. Social
-Psychology. New Jersey, August 1964, Side 47-68 FESTINGER,
-L. Conflict, Decision, and Dissonance. Stanford, California 1964
-s. 155-158 HEIDER, F. The Psychology of Interpersonal Reletions. New
-York 1958] viser til en rekke Â«eksempler pÃ¥ at en person forandrer sin
-egen holdning for Ã¥ redusere inkonsistensen mellom den og sin
-atferd. Forskningen har videre demonstrert at nÃ¥r folk er presset til
-Ã¥ opptre pÃ¥ en mÃ¥te som er inkonsistent med deres holdninger, er
-holdningsendring mer sannsynlig om presset ikke er for sterkt.Â» Â«Etter
-Festingers teori er behovet for Ã¥ redusere inkonsistens eller
-psykologisk Â«dissonansÂ» sterkere jo sterkere inkonsistensen er.Â»
-Ãhlander gir i Â«Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikÂ» blant annet en
-oversikt over forskningsresultater om effektene av kognitiv dissonans
-pÃ¥ tilfredsheten med kjÃ¸pfootnote:[ÃHLANDER, Folke. Â«Skal mÃ¥let for
-forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds forbruger?Â» i Jensen og Ãhlander,
-Â«Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikÂ» Albertslund 1977. SÃ¦rlig side
-278-280].
+Lambert og Lambertfootnote:[LAMBERT, William Wilson og LAMBERT,
+Wallace E., Â«Social PsychologyÂ», Prentice-Hall, New Jersey, August
+1964, side 47-68.  FESTINGER, Leon, Â«Conflict, Decision, and
+DissonanceÂ». Stanford U. Press, California 1964 sidene
+155-158. HEIDER, Fritz, Â«The Psychology of Interpersonal RelationsÂ»,
+John Wiley & Sons, New York 1958] viser til en rekke Â«eksempler pÃ¥ at
+en person forandrer sin egen holdning for Ã¥ redusere inkonsistensen
+mellom den og sin atferd. Forskningen har videre demonstrert at nÃ¥r
+folk er presset til Ã¥ opptre pÃ¥ en mÃ¥te som er inkonsistent med deres
+holdninger, er holdningsendring mer sannsynlig om presset ikke er for
+sterkt.Â» Â«Etter Festingers teori er behovet for Ã¥ redusere
+inkonsistens eller psykologisk Â«dissonansÂ» sterkere jo sterkere
+inkonsistensen er.Â»  Ãhlander gir i Â«Forbrugerproblemer og
+forbrugerpolitikÂ» blant annet en oversikt over forskningsresultater om
+effektene av kognitiv dissonans pÃ¥ tilfredsheten med
+kjÃ¸pfootnote:[ÃHLANDER, Folke. Â«Skal mÃ¥let for forbrugerpolitikken
+vÃ¦re en tilfreds forbruger?Â» i Jensen og Ãhlander, Â«Forbrugerproblemer
+og forbrugerpolitikÂ» Albertslund 1977. SÃ¦rlig side 278-280].
 
 Konklusjon:
 
@@ -413,7 +414,7 @@ reell slik som forutsatt i MÃ¥l 2.
 
 Lovutvalget grunnet sine forslag blant annet pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse
 av hvor mange forbrukere som ville.benytte en rett til Ã¥ gÃ¥ fra en
-avtale inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19 pst. sa at de ville benytte en slik
+avtale inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19% sa at de ville benytte en slik
 rett. Funnene og erfaringer fra selgersiden viser at bare hver tiende
 eller enda fÃ¦rre kjÃ¸pere fÃ¸lger opp en slik intensjon.  Materialet gir
 grunnlag for Ã¥ si at de betingelsene som mÃ¥ oppfylles er for mange og
@@ -426,7 +427,7 @@ salgsmetoder selv om angrefristsystemet bare gir fÃ¥ fragÃ¥elser for
 selgere og foretak. Vi har ikke materiale i denne undersÃ¸kelsen om
 eller i hvilken grad dette har skjedd. I prinsippet kan en slik
 bedring skyldes at selgersiden har en oppfatning av at lovreguleringen
-begrenser arbeidsmulighetene i forhold til tidligere f.eks. ved at de
+begrenser arbeidsmulighetene i forhold til tidligere for eksempel ved at de
 forventer hÃ¸ye hevingsandeler i salgsvirksomheten. OgsÃ¥ innfÃ¸ringen av
 en egen lov om markedsfÃ¸ring stiller Ã¸kende krav til at hensynet til
 forbrukerne blir fulgt opp.
@@ -436,7 +437,7 @@ veien om et postulert etterkjÃ¸psforlÃ¸p, mÃ¥ man reise spÃ¸rsmÃ¥let om det
 er nÃ¸dvendig Ã¥ bygge lovtiltaket utelukkende pÃ¥ dette ene blant flere
 mulige og minst like sannsynlige etterkjÃ¸psforlÃ¸p.
 
-Slik fragÃ¥elsesopp!egget fremtrer i denne undersÃ¸kelsen blir den
+Slik fragÃ¥elsesopplegget fremtrer i denne undersÃ¸kelsen blir den
 enkelte kjÃ¸per overlatt ansvaret for om MÃ¥l 3 blir nÃ¥dd, og de
 negative konsekvenser for selgere er begrenset til Ã¥ godta heving av
 kjÃ¸p eller bestillinger i forholdsvis fÃ¥ enkelttilfeller. SÃ¥ lenge
