X-Git-Url: http://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/556f09aae194ead417b8c33a3738106d27503075..2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d:/rapport-kap10.adoc

diff --git a/rapport-kap10.adoc b/rapport-kap10.adoc
new file mode 100644
index 0000000..0e4fc3c
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap10.adoc
@@ -0,0 +1,893 @@
+== Mulige forbrukerpolitiske konsekvenser
+
+=== Innledning
+
+Resultatet av undersÃ¸kelsen skal gi grunnlag for Ã¥ vurdere om loven i
+sin nÃ¥vÃ¦rende form vil trenge en revisjon for bedre Ã¥ nÃ¥ de oppsatte
+mÃ¥l. I kapittel 9 er erfaringene med angrefristsystemet
+oppsummert. Dette avsluttende 10. kapittel drÃ¸fter mulige
+forbrukerpolitiske konsekvenser av funnene, og samler endel av de
+synspunkter og vurderinger som kan reises i tilknytning til
+undersÃ¸kelsen.
+
+Kapitlet er delt i fem avsnitt:
+
+ * Avsnitt 10.2 omhandler endel av de argumenter som taler for og mot
+   et forbud mot direktesalg.
+ * Avsnitt 10.3 sÃ¸ker Ã¥ gi svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om forbrukernes
+   rettsoppfatninger kan endres ved Ã¸kt informasjon slik at de bedre
+   svarer til den eksisterende lovutforming.
+ * I 10.4 drÃ¸ftes pÃ¥ hvilke punkter en fragÃ¥elsesrett kan forbedres.
+ * I avsnitt 10.5 er konklusjonene i kapitlet samlet.
+
+=== Forbud mot direkte salg
+
+Etter mandatet fra Justisdepartementet skulle lovutvalget "undersÃ¸ke
+behovet for Ã¥ overveie innholdet i en beskyttelsesregel som gir
+kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra visse avtaler innen en "kortere
+frist".1){footnote} Utvalget vurderte ogsÃ¥ om et effektivt vern for
+kjÃ¸peren bare kunne oppnÃ¥s ved et forbud mot dÃ¸rsalg eller om et
+forbud var mer hensiktsmessig enn en angrefristregel. 2){footnote}
+
+Justisdepartementet kontaktet Handelsdepartementet om muligheten til Ã¥
+innfÃ¸re nÃ¦ringsrettslige restriksjoner overfor slike salg som
+utvalgets utkast omfatter (f.eks. ved forbud eller et mer utbygd
+system med tillatelse). Man ba om nÃ¦rmere opplysninger om omfanget av
+og behovet for slik handel og
+
+[quote]
+om det i lys av den senere tids utviklina bl.a. pÃ¥ bakgrunn av den
+nevnte innstilling - var grunn til Ã¥ overveie en begrensning om
+adgangen til borttinging og opfÃ¸rsel.3){footnote}
+
+Handelsdepartementet konkluderte med "at det ikke lar seg gjÃ¸re Ã¥
+finne noe alternativ til den foreslÃ¥tte fragÃ¥elsesadgang i en
+begrensning av dÃ¸rsalget gjennon nÃ¦ringslovgivningen
+(handelsloven). SpÃ¸rsmÃ¥let om lovbestemmelser om en "angrefrist" synes
+i det hele Ã¥ mÃ¥tte sees isolert fra mulige endringer i den nevnte
+lovgivning."4){footnote} Stortingets administrasjonskomite sluttet seg
+i det vesentlige til Handelsdepartementet+ uttalelse om spÃ¸rsmÃ¥let som
+konkluderer med at man neppe kan forby dÃ¸rsalg.5){footnote}
+
+Fra Handelsdepartementet foreligger nÃ¥ et
+utkast til ny handelslov.6) Hovedeniringene i forhold til nÃ¥ 'Ã¦rende
+handel:slov er at ordningen med handelsbrev som vilkar for Ã¥ drive handel
+foreslÃ¥s slÃ¸yfeâ. Videre for:slÃ¥s at adgangen til Ã¥ drive handel utenom fast
+uisalgssted (omfÃ¸rselshandel oc bÃ¸r: tinaing) inns!renkes og som hovedregel
+gjÃ¸res avhengig av kommunal tillatelse i den kommune hvor hendelen skal fÃ¸regÃ¥.
+FragÃ¥e: sesrett og forÂ»dud er to hovedalternativer for Ã¥ Ã¸se eller lett> de
+problemer forbrukerne mÃ¸ter r Ã¥ direktesalgs>mrÃ¥det. En innskrenkning i
+adgangen til Ã¥ drive nandel utenom fast utsalgssted vil sÃ¥lades kunne lette
+forbrukernes problemer pÃ¥ dette cnrÃ¥de. 10.2.1 Argumenter for innfÃ¸ring.
+ay et forbud I stort ingsmeldingen om forbrukerpolitikk er hovedmÃ¥iet for den
+husholdsrettede del av forbruk >rpolitikken "Ã¥ sette husholdet i stand til. Ã¥
+bruke sine ressurser bedre". Det tas "sikte pÃ¥ Ã¥ sikre husholdsmedlemmene: - Ã¸t
+mulighet for Ã¥ analysere og prioritere ene behov og Ã¸nskemÃ¥l i forhold til sine
+ene ressurser, og for Ã¥ vurdere sammenhenger m: 1lom forbruk og andre
+aktiviteter. - Ã¸kte kunnskaper om oppgaver i husholdet og meter Ã¥ lÃ¸se den pÃ¥.
+- Ã¸kte forutsetninger for Ã¥ planlegge Ã¸konomi, totalforbruk, forbruksmÃ¸nster og
+forbruk pÃ¥ SKE 10. Vec behandlingen av meldingen?) ble valgfrihet sett som et
+viktig mÃ¥l av ogsÃ¥ de ikke-sosialistiske i S:ortingets administrasjonskomites
+"Med forbrukerpo!itikk meness Planlegging og gjennomfÃ¸ringa av tiltak som kan
+sette de) enkelte bedre i stand til Ã¥ definere eine Ã¸nsker og behov som
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+128 bruker av varer og tjenester og vurdere virkninasn av valg
+mellom alternativer. En effeki:iv, fremtidsrettet og realistisk
+forbruke-politik mÃ¥ ta utgangspunkt i den enkeltes beov. Virkemidlene for Ã¥
+imÃ¸tekomne diss > behovene fra samfunnets side kan imidle'tid variere. Det kan
+vÃ¦re forbuds- o: pÃ¥buds-bestemmelser i lovgivningen, tilretteleggelse og
+stimulerina av informasjon av varer og tjenester og bruk av konfliktslÃ¸sende og
+klagebehandlende organer." Skal iorbrukerne fÃ¥ mulirhet til Ã¥ analysere og
+prioritere egne behov og Ã¸nskemÃ¥l og til Ã¥ fatte velbearunnede beslutninger, mÃ¥
+forutsetningene for fette vÃ¦re til stede. En slit forutsetning er at husholdene
+har tilstrekkelig handlings- og valgfrihet. Me forskjelliae salgsformene nÃ¥
+blant annet vurderes ut fra i hvilken arad de gjÃ¸r det enklere eller
+vanskeligere Ã¥ oppfylle denne forutsetningen. Gir direktesalg den nÃ¸dvendiqa
+valgfrihet? Jonsson Â«jennomgÃ¥r i en ecen studie tilrÃ¥dninger i
+markedsfÃ¸ringslitteraturen son tar sikte pÃ¥ Ã¥ innskrenke og vanskeliagjÃ¸re
+forbrukernes valg.8) Det kan vÃ¦re spÃ¸rsmÃ¥l om en "- fysisk Ã¥innskrenking
+gjennom valq av delmarked, =algskanal (f.eks. dÃ¸rsalg, videreselge; med
+enerett) eller hyllehÃ¸yde (i butikk) red liten el'er ingen konkurranse, -
+fÃ¸lelsesnessig innskrenkning, der en agave eller persoylig salg er avsett til Ã¥
+skape kjÃ¸petvang >ller - skin n-irnskrerkning ved Ã¥ begrense antallet opplevde
+kjÃ¸realternativ. For eksempelvis Ã¥ fÃ¥ lojale Â«under rÃ¥des foretaket til Ã¥ skape
+en tilstrektelig stor innbilt forskjell mellom sitt 2get og andre varemerker."
+Nar alle eller nesten alle markedsfÃ¸rere benytter slike teknikker
+vayskeliggjÃ¸res forbrukerrasjonelle og frie valg. En viktia grunn for Ã¥ innfÃ¸re
+angrefristsystemet var at "kjÃ¸perne befinner seg i en uforberedt situasjon uten
+mul:ghet til Ã¥ sammenligne pris og kvalitet ved konkurrerende produkter".
+Stortingets administrasjonskomite ga sin tilslutnina til denne begrunnelse i
+innstillingen om lovforslaget.9) De oppsÃ¸kende salgsformene som dÃ¸rsalg,
+selskapssalg og sala pÃ¥ arbeidsplassen bygger pÃ¥ en fysisk, en
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+129 folelsesmessia og en skinninnskrenkning av v=lgmuliahetene.
+âotensielle kjÃ¸pere fÃ¥r vanligvis kort tid til Ã¥ fa:te sin beslutning, samtidig
+som salgstilbudene of :e framstilles som unike i pris og kvalitet. Mulighetene
+til Ã¥ analysere egne behov og Ã¸nskemÃ¥l i forhold til egne ressurser og til
+planlegging ar husholdets Ã¸konomi blir begrenset. Saytidia er de flaste
+salgstilbudene sjelden sÃ¥ pei'manente at husholdene kan planleage med dem for
+sine innkjÃ¸p. Jor ssons beskrivelse blir langt pÃ¥ vei becreftet av funnane i
+kapittel 6. Halvdelen av kjÃ¸perne sa at de ikke hadde bestemte planer om Ã¥
+"jÃ¸oe varen pÃ¥ forhÃ¥nd. Av dem som oppga at kjÃ¸pet var pla1lagt, sa bare 42
+pst. at de foretok pris og kvelitetssammenligniny med tilsvarende produkter
+anrat sted. For dem som ikke hadde planlagt kjÃ¸pet san: denne andelen til 19
+pst. NÃ¦r halvdelen av kjÃ¸ erne, 46 pst., kan ikke bekrefte at de ville kjÃ¸ dt
+varen iqjen om de fikk tilbudet en aang til og igjen kunne velge. For
+direktesalasformene kan en argumentere med at *Jersom forbrukeren av egen fri
+vilje hand.er impiilsivt eller pÃ¥ arnen mÃ¥te uoverlagt, er det den enkeltes
+suverene sak alene. En ting er at hve * enkelt kan foreta impulsive kjÃ¸p, det
+er noe hel : annet bevisst Ã¥ foranledige slik atferd hos andre.
+MarkedsfÃ¸rina:tiltak som sÃ¸ker Ã¥ fremkalle sli'e handlinaer er ikke nÃ¸ytrale i
+forhold til hvordan forbrukeren fkal opptre.10) Ved Ã¥ bruke vanlige
+torretninger vil vanligvis fordrukerne kunne sk: ffe seg en bedre oversikt over
+produkttilbudet, priser og betalingsmuligheter. Tic: presset og
+kjÃ¸psforventningena fra selger vil nok vÃ¦re mindre, slil at ogsÃ¥ alternativet
+ikk: -kjÃ¸p kan bli mer reelt vurdert. Ikke-kjÃ¸p kan i mange tilfelle vÃ¦re
+riktigere for det enkelte hus::old. SÃ¦rlig gjelder lette der man vurderer
+utstifting av produkter som fremdeles fyller sin funâsjon i husholdet.11)
+DÃ¸r:alg, selskapssalc, salg pÃ¥ arbeidsplassen og telefonsalg bygger pÃ¥
+oppsÃ¸kende, personlige henvendelser. Disse tilbudene har forbrukerne ikke bedt
+om og de griper direkte inn i privatlivet. Dette impliserer at tiltak mot
+uanmodet, oppsÃ¸kende, personlig salg kanskje bÃ¸r vÃ¦re strengere enn for andre
+salgsformer som omfattes av definisjonen "utenfor fast salassted". Forbud synes
+nÃ¦rmere enn fragÃ¥elsesrett for slike oppsÃ¸kende salgsformer. Dette synspunktet
+forsterkes av at den alt overveiende del av forbrukerne i undersÃ¸kelsen er
+skeptiske eller meget skeptiske til dÃ¸rsalg, selskapssalg og telefonsalg.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+130 20. BÃ¥ce dÃ¸rsalg og selskapssalg skjer ved demonstrasjon og
+bestilling i et hjem. Ved omsetning av f.eks. stÃ¸vsugere vil den fÃ¸rste
+kontakten ikke bare ha som formÃ¥l Ã¥ avslutte et salg, men alternativt Ã¥ inngÃ¥
+en avtale om en demonstrasjon av produktet for de berÃ¸rte husstandsmedlemmer.
+NÃ¥r selgeren fÃ¸rst er inne, vil mange forbrukere kunne oppfatte det sli at
+denne har krav pÃ¥ endel av den gjestfrihet som tradisjonelt ska! vises fremmede
+som kommer pÃ¥ besÃ¸k. Gjestfrih>ten omfatter blant annet Ã¥ vÃ¦re hÃ¸flig i
+forholdt til gjestens synspunkter og vurderinger. Gjestfriheten omfatter
+kanskje ogsÃ¥ opefatninger at det ar gjesten selv som skal ta initiativet til Ã¥
+bryte opp. Det er viktig for selgeren Ã¥ komme inn i hjemmet for Ã¥ fÃ¥ tilgang
+til den mulighet gjeitfrihetsnormene gir for Ã¥ avslutte et salg. 21. Ved
+selskapssalg er forholdet vertskap/innbudt gjest satt i system. Der blir man
+vanligvis invitert til et venninnelag, med en vel organisert presentasjon av
+produktet som skal selges og utfylling av bestillingslister for hver deltaker.
+Med utgangspunkt i det sosiale nettverket fortsetter organiseringen av nye
+selskapssalg. Av vennehensyn er det ofte vanskslig Ã¥ si nei til en invitasjon
+og det er hyggelig Ã¥ treffe vanner igjen. Samtidig kan man vanskelig nekte den
+som er vertinnen for anledningen, en fordel av arrangementet. 22. Kommersiell
+bruk av private sosiale nettverk (vennskapsbÃ¥nd) og utnytting av normer for
+ajestfrihet bÃ¸r vÃ¦re sterkt bagrenset om fri konkurranse om pris og kvalitet
+skal vÃ¦re de viktioaste konkurransefaktorene. Slit bruk begrenser forbrukernes
+suverenitet og mÃ¥ sies Ã¥ vÃ¦re i strid med viktige premisser for fri
+konkurranse, at pris og kvalitet skal vÃ¦re de viktigste koykurransefaktorer.
+Forbrukerorbudsmannen har tatt "forbehold om at dersom den fremtidige utvikling
+av denne salgsformen tilsier det, vil saken kunne bli tatt opp pÃ¥ nytt i hele
+sin bredde."12) 23 OppsÃ¸kende personlig sala krever vanligvis mange kontakter
+fÃ¸r en finner frem til mulige kjÃ¸pere. For mange produktgrupper Â»dlir
+salgskostnadene som skal belastes hvert enkelt kjÃ¸p hÃ¸y. Kontaktprisen vil
+variere etter produkt og omsetningsform. For bÃ¸ker er prisen ofte den samme ved
+dÃ¸rsalg som i bokhandel. Dette reiser et annat spÃ¸rsrÃ¥ls Er Â«at rimelig at
+omsetningskostnadene ikke fÃ¸lger onsetningsformen? Forbrukerne fratas da
+muligheten til selv Ã¥ handle der omsatningskostnadene er lavest ned de
+prisfordeler det skulle gi. Ã¸ker selges ogsÃ¥ ofte pÃ¥ avbetaling uten tilleag
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+131 i orisen. Dette betvr i realiteten at merkostnadene ved avt
+etaling betal>as av alle kjÃ¸pere, enten de betaler kontant eller ikke. Om en
+ser det som et mÃ¥l at Ã¥ virke for kontant betaling fremfor kredittkjÃ¸p finner
+en her det motsatte forhold: Det blir dyrere Ã¥ betale kontant enn Ã¥ dele
+betalirjgen over tid. Og jo lengre nedbetalingstid - destc mer lÃ¸nnsomt i et
+samfunn med prisstigning 07 pris<ompensasjon i inntekten. BÃ¥de avbetaling uten
+tillegg og samms pris ved dÃ¸rsalg som i bokhanr 21 er salgsarjgumenter ved
+boksala. En kan ikke se bort fra at direktesalget dekker et behc, for
+forbruksare ttove- i distriktene og kan bet, en velkommey konkurranse for de
+stedlige selgere. Lovutvalget pelte "imidlertid pÃ¥ at on behovet for
+direktesalg lan svnes mindre >Ã¥trengende med vÃ¥r tids kommuni<:asjoner enn
+tidliger2. Det kan vicere anfÃ¸res at dÃ¸rsalgsvirksomheten av lÃ¸nnson 1etshensyn
+kanskje er nest utbredt der behovet skulle vÃ¦re ninst, nemlig i byer 29
+tettsteijer."13) Kapittel 5 viser at forbrukere i spredttygde omrÃ¥der Â»>r like
+skeptiske til dÃ¸rsalg som fol: bosatt i anfre cmrÃ¥der. BesÃ¸ksf-ekvensene 26. er
+hÃ¸yest i blokker og leiegÃ¥rder i tettb:bygde omrÃ¥der. = BÃ¸ker og stÃ¸vsugere er
+de vanligste vareti!oud ved dÃ¸rsa .g. Det er produkter som de fleste forbrukere
+kan skaffe seg pÃ¥ annen mÃ¥te. KjÃ¸p lokalt vil af forretninger i nÃ¦rmiljÃ¸et et
+bedre rkonomisk underlag for sin virksomhet. For Ã¥ sikrer et fast og variert
+tilbud av varer og tjenester lokalt, mÃ¥ husholdningene handle i sitt nÃ¦rmil Ã¸.
+Direktasalgsomsetningen kommer vanligvis pÃ¥ tvers av dette Ã¸nskemal. Ãl I de
+geverelle me*knadena til utkastet til ny handelslov er ogs: handel utenom fast
+salgsted til forbruksrne vurdelt.14) Det pekes sÃ¦rlig pÃ¥ hensynet til -
+forbrukernes interesser Â«nyttet til selve salgsvirksomhet en - forbrukernes og
+den stasjonÃ¦re handels interesse av Ã¥ opprettholde en stadil butikkstruktur --
+produsenter og andre omfÃ¸rselshandlende - generelle samfiunnsinteresser for
+Ã¸vrig Hovedkonklusjonen er at "vareforsyningen *il forbrukerne primÃ¦rt bÃ¸r
+baseres pÃ¥ st*sjonare utsalassteder. Gtedbunden handel har viktige
+miljÃ¸kvaliteter og medfÃ¸rer en st-biliset i lokalsamfunnet
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+132 som omfÃ¸rselhandel mangler. OmfÃ¸rselhandel fratar den
+stasjonÃ¦re handel omsetning den sÃ¥rt kunne tr inge. I sin hovedut 'edning - NOU
+197739 "Varehandelen, forbrukerne o samfunnet" - foreslo Konsentrasjon utvalget
+(Utvalget til Ã¥ utrede konsek'ensene av konsentrasjonen innen varehan 'elen)
+innskrenkninger og nÃ¦rmere regul ring av omfÃ¸rselshandelen. Premissene de:
+gqancen var de samme som de ovennevnte. :tandpunktet ble fulat opp i St.meld.
+nr. 0 (1977-78) "Om dagligvarehandelen" som Stortinaet vÃ¥ren 1979 ga sin
+tilslutning tie. 294 De aller fleste hÃ¸ringsinstansene til departementets
+diskusjonsnotat om 1andelslov, uttalte at adcangen til Ã¥ drive omfÃ¸rselshandel
+til forbrukerne burde innskrenkes. . I den grad handel utenom fast utsa qssted
+skal vÃ¦re tillatt, bÃ¸r det tas utaungspunkt i forbrukernes behov for Ã¥ ha
+rimelig tilaanaq til et fullverdig varetilbud. Av hensynet til nÃ¦rmiljÃ¸et oc
+kontrollmuligheter, bÃ¸r stasjonÃ¦re omfÃ¸rselsformer foretrekkes."15) 30. En
+hovedbegrunnelse for innfÃ¸ring av angrefristsystemet var at det i markedet
+opererer en rekke mindre seriÃ¸se foretak som kan drive med usmakelige
+forretninasmetoder".16) Sammenstillingen av undersÃ¸kelsens funn i kapittel 9
+viser at dagens Aangrefristsystem i liten grad direkte kan bidra til en
+sanering av direktesalgsbransjen. Dette systemet garanterer ikke at "de selgere
+scm ikke klarer seg i konkurransen uten bruk av utilbÃ¸rlige salgsmetoder vil
+mÃ¥tte innstille sin virksomhet eller slÃ¥ inn pÃ¥ endre veier" (MÃ¥l 3). Sarlig
+vil netydningen vÃ¦re rinimal for firmaer eller selgere som bare er i virksomhet
+et kortere tidsrom. - En sanering vil best kunne sikres ved et forbud. En
+tidsbestemt godkjenninasordning for firmaer og selgere er ogsÃ¥ et mulig
+alternativ. Si. rragÃ¥elsesretten rÃ¥ sies Ã¥ ha en begrenset betydnina nog en
+selger som mÃ¥tte Ã¸nske det, kan svekke den ytterligere. En slik svekking er Ã¥
+la vÃ¦re Ã¥ informere kjÃ¸peren om angreretten. Det kan i dag gjÃ¸res uten sÃ¦rlige
+konsekvenser. Bare en liten del av kjÃ¸perne, ogsÃ¥ av de misfornÃ¸yde, vender seg
+til selgerfirmaene. Selv med praktisering av en liberal fragÃ¥elsesrett i hvert
+firma, vil de fleste rorske forbrukere stÃ¥ ved de dokumenter de nar satt sine
+navn pÃ¥. UndersÃ¸kelsen etterlater liten tvil pÃ¥ dette punkt: Mer enn 2 av 3
+stÃ¥r ved sin bestilling selv om de gir uttrykk for misnÃ¸ye.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+lit forlud vil leage beslag pÃ¥ minst offentlige reassurer.
+OppfÃ¸lgingen krever minimal innsats. Dat blir i liten grad nadvendig ned
+spesielle informÂ»sjonstiltal:, gqockjenningsordninger eller oppfÃ¸laina av at
+:elgere overholder sin opplysningsplikt. Forbrukerorganene vil ikke fÃ¥
+henvendelser i klagesaker pÃ¥ dette omrÃ¥det. HÃ¥ndhevelsen av et generelt forbud
+vil ktinne tillegges den lokale lokale politimyndighet. De lokale
+forretninasinnehavere vil sikkert vÃ¦re interessert i at forbudet overholdes, og
+aktivt bidra til det. Mulighetene til Ã¥ omgÃ¥ et forbud mot oppsÃ¸kende personlig
+salgsvirksomhet vil ogsÃ¥ vÃ¦re begrenset. Telefonsalget er forelÃ¸pig ikke sÃ¦rlig
+omfattende. Bare 8 pst. av husstandene er noen gang kontaktet pr. telefon.
+Telefonsalg kan skje fra fast salgssted, og omfattes dermed ikke av
+anorefristsystemet. Dette er en salgsform forbrukerne i undersÃ¸kelsen er sÃ¦rlig
+skeptiske til. Salgsformen air forbrukerne et meget begrenset
+informasjonsunderlag for et kjÃ¸p. De personlige oppsÃ¸kende salgsformene er lagt
+utenfor fast salassted. Telefonsalg og telefonreklame kan imidlertid skje
+personlig eller automatisk fra et fast salgssted. Det er en enkel teknisk
+oppgave Ã¥ kople utstyr til en telefon som slÃ¥r telefonnumre og spiller inn
+svar. Det er ingen tekniske hindringer for at utstyret kar omfatte et minne
+slik at opprinaning fortsetter helt til hele salgsbiidskapet er avsÂ»ilt hos
+forbrukeren. Ved telefonsalg kan selgere nÃ¥ et betydelig antall hushold, og
+kontaktprisen blir lavere enn om forbrukerne skal oppsÃ¸kes personlig.
+Selgsformen har becrenset omfang i dal, men kan ekspandere betydelig. De samme
+innvandinger som er reist mot personlig salg utenfor fait salgssted har
+ayldiahet ogsÃ¥ fo- telefonsalg. Et forbud for denne salgsformen hÃ¸r kune
+vurderes uavhen1ia av de salgsformer som foregÃ¥r utenfor fast salgisted.
+Ettersom salgsformen forelÃ¸p q har et helt bearenset omfang vil
+skadevirkningene av et forbud bli begrenset. 325, Med forslaget om "kjÃ¸pefr>d"
+reiser Adler-Karlsson spÃ¸rsmÃ¥let om ikke kjÃ¸peren alltid skal ha initiativet
+til en transaksjon og at forsÃ¸k fra selgeren pÃ¥ Ã¥ stimulere til kjÃ¸p skal vyre
+ulovlige.17) I begrunnelsen for forslaget vises det til de generelle
+samfunnspolitiske argumenter som kjennes fra diskusjonen om kommersiell
+kultureil pÃ¥virkning og konsekvensene av den Ã¸konomiske vekst som har preget
+60- og 70-Ã¥rene. I tilleagq kommer uheldige Ã¸konomiske konsekvenser for det
+enkelte hushold. I kapittel 5 viste vi at hele 40 pst. av forbrukerne
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+134 i hovedsak var for at direktesalgsformene skulle forbys. Denne
+sverfordelinger gir i sea selv ikke grunnlag for Ã¥ tolke matÂ»rialet sÃ¥ langt
+som til Adler-Karlssons "kjÃ¸oefrÃ¸od". I diskusjonen om forbud hÃ¸rer imidlertid
+ogsÃ¥ samfunnspolitiske argumenter med. SE, Argumenter m 0 t direktesalc, 01
+sÃ¦rlig mot de oppsÃ¸kande personlig? salgsfermene kan opnsummeres slikt For
+mange procuktcerupper begrenser direktesalgsformene ofte forbrukernes mulighet
+til Ã¥ analysere og pricritere eane behov og Ã¸nskemÃ¥l i forhold til eane
+ressurser og til Ã¥ fatte velbegrunnede kjÃ¸rsbeslutninger* Direktesalg
+innskrenker og vanskeliggjÃ¸r forbrukernes valg. Ut ira et forbrukersyn bÃ¸r
+kommersiell bruk av private sosial? nettverk(vennskapsbÃ¥nc) oa normer for
+ajestfrihet vÃ¦re sterkt beorenset. For mange prodiktarupper blir kontaktprisen
+som mÃ¥ belastes hvart enkelt kjÃ¸p hÃ¸y. Innsparinaen for forbrukern> i forhold
+til kjÃ¸p fra fast uts;lassted bl r dermed begrenset. Stecbunden han fel har
+viktige miljÃ¸kvaliteter og redfÃ¸rer en stabilitet i lokalsamfunnet som
+directesalg mat gler. Dette salget fratar den stasjonÃ¦re han''el omsetning den
+sÃ¥rt kunne trenve. Forb ukerne i ndersakelsen er generelt skeptiske til 'e
+aktuellÂ» salgsformene. Et flertall mener at tvlefonsalg bÃ¸r forbys. Ut fa
+funnene i undersÃ¸kelsen, slik de er gjen :itt i kapittel 9, mÃ¥
+anarefristsystemet sies Ã¥ bidra lite c'irekte til begrensningen av util Ã¸rlige
+salgsmetoder. Et forbud vil vÃ¦re mer >ffektivt. Tele onsalg har forelÃ¸pir et
+begrenset omfang 9a br kunne stanses uten ulemper for praktisk talt alle
+parter. 33. Jirel tesalg, oa sÃ¦rlig direktesalg uten kontant eta. ing, er et
+bidrag til hÃ¸yere privat forbruk, ve om ut fra kor:- og langsiktige
+sammfunnshensyn ikke er uproblematisk. ?
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+w 10.2.2 Argumenter.motinnfÃ¸rinc. av et forbud Det viktigste
+argumentet mot innfÃ¸ring av et forbud mot direktesalg er selvfÃ¸lgelig at en
+fragÃ¥elsesrett vil k'nne lette eller kanskje lÃ¸se problemene ved direktesalg.
+Lovutvalget mente at den lÃ¸sning de foreslo og sÃ¦rlig innfÃ¸ringen av skriftlige
+rettiyhetsopplysninger kan medvirke til at kundene i stÃ¸rre grad vil reagere
+overfor avtaler de egentlig ikke Ã¸nsker Ã¥ innaÃ¥ og dermed bidra til Ã¥ gjÃ¸re
+angrefristsystemet mer effektivt, samtidig som det kan drive selgerne til Ã¥
+utvise stÃ¸rre forsiktighet i valg av metoder.18) *. Enten virkningene av
+anarefristloven er direkte eller indirekte, kan det hevdes at antallet
+probleratiske kjÃ¸p og mindre seriÃ¸se firmaer og salgerâ nÃ¥ er sÃ¥ lite at det
+ikke er nÃ¸dvendig med noe generelt forbud: De generelle mÃ¥lene for tiltak>t nÃ¥s
+bedre ved en revisjon av loven enn med et forbud. Et gen:relt forbud mot
+direktesalg ville ramme de seriÃ¸ og hederlige selgere og sette bom for en
+salgsv:rksomhet som har vÃ¦rt drevet her i landet i mang: Ã¥r pÃ¥ en stort sett
+tilfredsstillende mÃ¥te.1<) Direkte:alg oir Ã¥arbeidsmuligheter pÃ¥ hel- oc deltid
+fol mange mennesker, og hensynet til disse r Ã¥ ogsÃ¥ tel.e mec. 41. Fordel:
+1e for forbrukerne ved omfÃ¸rselshandel og borttir ring er sÃ¦rlig at slike
+omsetningsformer kan rejresentere :t nyttig og nÃ¸dvendig tilskudd til
+vareforsyning:n fra den stasjonÃ¦re handel. Varemangelen kan "Ã¦re cvnerell (fÃ¥
+eller ingen butikker i distri:tet) oller vÃ¦re begrenset til visse varetyper.
+Ferskvaretilbudet kan f.eks. mange steder vÃ¦re dÃ¥rlia. Andre steder mangler
+butikktilbud pÃ¥ forskjellige 'tstyrsvarer, spesialvarer eller kapitalvarer. -
+DÃ¸rsalg og lignende salgsformer kan dessuten by pÃ¥ p-aktiske fordeler; man
+slipper Ã¥ oppsÃ¸ke butikk, fir varen skikkelig i Ã¸yensyn og eventuelt
+demonstrert, og oppnÃ¥r levering "pÃ¥ dÃ¸ra".20) I Forslaget til ny handelslov er
+konklusjonen at all handel tenom fast salgssted er avhenuig av kommunal
+tillatelse i den kommune hvor handelen skal foregÃ¥. - FÃ¸lgende former for
+omfÃ¸rselshandel til forbrukere er foreslÃ¥tt generelt tillntt i lovforslaget:21)
+42. - Handel fra produksjonssted - Sala av egne og innkjÃ¸dote jord-, Skoa- og
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+136 hagebruksprodukter utenom fast salosted fra produsenter Salg
+av jord-, skog og hagebruksprodukter 09 naturprodukter som ville urterybÃ¦r,
+blomster O.L. ved regulert torghandel fra oppkjÃ¸pere Sala av egen fangst ev
+fersk fisk og skalldyr fra fiskefartÃ¸v Handel utenom fast salgssted med bÃ¸ker,
+trykte skrifter, aviser, tidsskrifter o.l. 43. Salg av kunstgjenstander og
+brukskunst pÃ¥ itstillinger i dertil eonet lokale Salg av visse nÃ¦ringsmidler pÃ¥
+offentlige arranaementer (idrattstilstelninger, filmforestillinger osv.). De
+samme produkter, supplert med souvenirer, postkort og lignende smÃ¥artikler,
+skal ogsÃ¥ kunne selaes fri hoteller, severtningssteder, rutegÃ¥ende
+kommunikaisjonsmidler, nilitÃ¦rt omrÃ¥de oc pÃ¥ skip Hviike produktarupper vil
+kreve kommunal :illatelse?. I folge tabell 5.4 b ir det oftest 44. stÃ¸vsugere,
+mÃ¸bl:r, utstyr, parsienner, symaskiner, kjÃ¸k-enutstyr, smin! e4 parfyme,
+toalettar ikler og sko 45. Argumen ene mot generelt forbid kan oppsummeres
+slikt En f-agÃ¥elsesrett ved direktesalg er bedre egnet enn ot generelt forbur
+for Ã¥ lÃ¸se forbrukernes prob emer pÃ¥ direktes: lgsorrÃ¥det Et forbud vil ramme
+srriÃ¸se selgere OmfÃ¸ :selshandel og borttinring kan representere et nttig og
+nÃ¸dvendicr tilskudd til vareforsyningen for i usholdet
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+137 46. 10.3 Kan forbrukernes rettighetsoppfatninaer endres slik
+at de bedre svarer til eksisterenre lovgivning? Ett alternativ til forbud mot
+direktesalg er Ã¥ sikre at det allerede vedtatte angrefristsystemet virker som
+det skal. I Â«enerelle diskusjoner om forbrukerpolitiske tiltal blir bedre
+informasjon til forbruker og selger ofte fremhevet som mer hensiktsmessig enn
+lovpÃ¥bud. I dette avsnitt drÃ¸ftes om Ã¸kt informasjon om fragÃ¥elsesretten vil gi
+Â»t beire samsvar mellom mÃ¥lene for lovtiltaket oc virkningene i s*laerfirmaens
+ng for kjÃ¸perne. Te .ovkunnskapsnivÃ¥et blant kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen rar lavt?
+6 av 10 kjente enter ikke fristen eller hadde feilaktige oppfatninger av hvilke
+rattigheter den gir. Den skriftelige informasjonen via selgerne nÃ¥r i bearenset
+grad frer til dem som trenger den. Den muntlige selgerinforrasjonen om
+anarefrisen synes heller Ã¥ gjÃ¸re det lettere for selgerne Ã¥ sikre seq sin
+bestilling. 10.3.1 Bedretinformasjon vil selger For at kjÃ¸perne skal vite om
+sine rettigheter krever $ 4 at selgeren skal overlate "et formular som tydelia
+opplyser om kjÃ¸perens retter etter denne lov. TI boka "Angrefristlov og
+forbrukerkjÃ¸p" har Kristen Andersen, som var formann i angrefristlovutvalget,
+vurdert informasjonsplikten slik: $ 4 inneholder en bestemmelse som med ene ord
+fastslÃ¥r at det forhold at kjÃ¸perer ikke ved avtalens irngÃ¥else eller ordrens
+inngivelse har fÃ¥tt overlÃ¸tt det omtalte formular, simpelthen medfÃ¸rer at
+kjÃ¸peren ikke blir bundet ev kjÃ¸pet med nindre dette skulle bli oppfylt vec
+betaling av kjÃ¸pesummen i samsvar med $ 3. Et klarere vitnasbyrd om hvilken
+betyrnina en fylcdesajÃ¸rende orievtering om fragÃ¥elsesretten tillegges kan
+nepp: tenkes. I det hele er jeg personlig ikke i tvil om at man her stÃ¥r ved
+det punkt i angrefristloven som bÃ¥de prinsippielt og praktisk har krav pÃ¥
+stÃ¸rst oppmerksomhet f-a et forbrukerkjapssynspunkt. Det er lite vunnet ved Ã¥
+vedta rettsregler til beskyttelse av kjÃ¸pern >Â»i forbrukerkjÃ¸p dersom det ikke
+sÃ¸rges for at beskyttelsen kan omsettes til virkelighet. Men er: forutsetning
+for Ã¥ oppnÃ¥ det er blant annet at 'yndighetene oÃ¥r aktivt inn for at
+rettsreglenÂ» i lett tilgjengelig form bringes til kjÃ¸pernes kunnskap. Oq det
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+138 er nettopp dette som ar skjedd pÃ¥ nÃ¦rvÃ¦rende omrÃ¥de. 22) 50.
+Kapittel 7 viser at 70 pst. av kjÃ¸perne verken har regist-ert eventuell>
+skriftelige opplysninger eller har fÃ¥tt noen muntlig orienterina av selgeren.
+NÃ¥r bare 24 pst. av "jÃ¸perne har registrert skjemaet med
+angrefristopplysningene, mÃ¥ en gjennomgang av selgerfirmaenes praktisering av
+$4 anbefales. For det fÃ¸rste mÃ¥ en undersÃ¸ke om det pliktige
+opplysningsmaterialet foreligger og om det brukes. Som nevnt i kapittel 2 har
+svenske selgerfirmaer fÃ¥tt henvendelser om sitt skjemabruk. Hva er risikoen for
+relgerfirmaene ved Ã¥ ikke ai kjÃ¸perre de foreskrevne rettighetsopplysninger? -
+Konsekvensen er begrenset til at kjÃ¸pere kan heve kjÃ¸pet uavhengig av
+109-dagersfristen. Ut fra funnene i kapittel 9 benytter meget fÃ¥ kjÃ¸pere en
+slik mulighet. SÃ¥ fÃ¥ at bestemmelsen mÃ¥ "unne sies Ã¥ stgjÃ¸re en minimal risiko
+for det sankelte selgerfirma. pl Om oppl/sningene ikke er levert og kjÃ¸perÂ»:n
+vender seg til selgeren, har en ikke sikkerhet for at kjÃ¸derer fÃ¥r beskjed om
+at nevinasretten jelder ut over 10-daaersfristen. Om de pliktige ooplysningene
+er tryktet pÃ¥ et eget skjema og ikke pÃ¥ dat dokument kjÃ¸pere har undertegnet,
+vil selgeren kunne hevde at kjÃ¸paren har mottatt formularet. KjÃ¸peren kan mene
+de: motsatte og pÃ¥stand vil stÃ¥ mot pÃ¥stand. En lÃ¸sning ville vÃ¦re Ã¥ oÃ¥legge
+selgeren bevisbyrden for at ungrefristopplysningene er overlevert. Lovutvaget
+mente at det var vesentlig at opplysningene om kjÃ¸p >rens rettigheter ble
+inntatt i selve dokumenet der kjÃ¸peren satt sin forpliktede undersk "ift.
+For:alget ble fraveket i odelsti gsproposi::jonen. Beage lÃ¸sninger, eget skjema
+ag opplysn:nger i ordre- eller avtaleblanketten, ble tillatt. Grunnen var at
+beage lÃ¸sninger i like stor grad Ã¥ vÃ¦re egnet til Ã¥ pÃ¥kalle kjÃ¸perens SE
+oppmerksomhet. Ett argument mot Ã¥ innta opplysningene i ordre- eller
+avtaleblankettet er at kjÃ¸pere kan stÃ¥ sterkere i en pÃ¥stand mot
+pÃ¥stand-situasjon. Opplysningene kan vÃ¦re godt ajemt i slike blanketter. 63 En
+tilsidesettelse av opplysningsplikten kan rammes av markedslovens bestemmelse
+om "utilstrekkelig fremstilling". Finner Forbrukerombudsmannen at slik
+tilsidesettelse er "utilstrekkelia fremstilling", vil markedslovens
+sanksjonsnuligheter kunne benyttes. Risikoen ved Ã¥ unrlate Ã¥ gi
+rettighetsopplysningene vil ikke lenger kunne betegnes som liten.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+139 54. 10.3.2 Offentlig reitighetsinformasjon De begrensninger en
+finner for rettighetsinformasjon via selger, vil kunn> oppveies av en Ã¸kt
+informasjonsinnsats *ra offentlig side. Radio, aviser oc tidsskriftar har
+omtalt angrefristen oa forbrukerrÃ¥det har uigit en eaen brosjyre. Kapittel 7
+bekrefter at range forbrukere har registrert at det finnes en slik frist. De
+fleste mener ogsÃ¥ at "aviser og tidsskrifter" og "radio og fjernsyn" gjorde dem
+oppmerksom pÃ¥ denne fristen. Likevel finner vi feilkunnskap i samme omfang som
+lovkunnskap. NÃ¥r forbrukernes feilkunnskap er omfattende, vil en Â»kt
+innformasjonsinnsats mÃ¥tte baseres pÃ¥ Ã¥ endre forbrukernes oppfatninger.
+Informasjonsinnsatsen for Ã¥ endre oppfatninger mÃ¥ vanligvis vÃ¦re betydelig
+stÃ¸rre enn nÃ¥r en kan formidle fakta pÃ¥ omrÃ¥der der forbrukerne pÃ¥ forhÃ¥nd ikke
+har bestemt oppfatn nger.23) Resultatet av en slik Ã¸kt informasjonsinnsats
+behÃ¸ver likevel icke bli at lyvkunnskapsnivÃ¥et stiger. Lovkunnstapsniviet kan
+enten forbli uforandret eller sÃ¥ kan Ã¸kt iynsats bidra til Ã¥ aktualisere og
+fastlÃ¥se rtablarte, feilak:ige rettighetsoppfatninger. En Ã¸kt
+informasjonsinnsats om rettighetene i angrefristloven kan Â»pgsÃ¥ bidre til at
+det blir lettere for forbrukere som er i tvil Ã¥ bestemme sea for kjÃ¸p.24)
+Samtidig med informasjonen om rettigheter etter angrefristloven fÃ¥r forbrukere
+informasjoner om kjÃ¸psbetingelser fra Â»ostordrefirmaer, fra Domus/
+Samvirkelaget, fra IKEA og andre son pÃ¥ bestemte betingelser lar innfÃ¸rt
+returrett for mance Ã¥v sine produktar. Disse ordningen? er vanligvis gunstigere
+for kjÃ¸peren enn angrefrist- systemet. En rekke betingelser mÃ¥ vÃ¦re oppfylt for
+at forbrukerne skal kunre heve sitt kjÃ¸n eller sin bestilling. En betydelig del
+av budskapet mÃ¥ nmhandle rettigheter angrefristloven ikke gir* Den gjelder ikke
+i vanlire forretninger, den ajelder ikke ved kontant bet :liny og âidsfristen
+regnes ikke fra det tidspun!t varen lottas. Budskapet mÃ¥ bli komplisert. 57.
+Som vist i kapittel " kan vi stÃ¥ overfor flere alternative etterkjÃ¸rsforlÃ¸p som
+ikke innebÃ¦rer at misnÃ¸yde kjÃ¸pere aktivt sÃ¸rer rettighetsinformasjon.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+140 In kan ikke uten videre bynge pÃ¥ en enkel rasjonalitetsmodell
+for etterkjÃ¸rsatferden. lsanmen betyr dette at en Ã¸kt offentlig
+infornasjonsinnsa:s om dagens angrefristlov vanskelig kan tilrÃ¥s. Det tan ikke
+gis rimelig sikkerhet for a: lovkunnskapsnivÃ¥et vil bli sÃ¥ mye forbedret at det
+stÃ¥r i rim>lig forhold til ressursinnsatsen. En kan heller ikk: med sikkerhet
+si at en slik innsaisÃ¸kning vil vÃ¦re til stÃ¸rst fordel for kjÃ¸perne. I en
+vurdering av en eventuell offentlig infornasjonsinnsats som suplement eller
+tillegg til selgerinformasjonen, mÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let fra kapittel 7 med: =- Fr det
+mulig at det ikke er forbrukernes oppfatning av en angrefrist omfatter som er
+ukorrekt, men at de rettiaheter loven gir er for snevre ut fra det som svÃ¦rt
+mange intervjuede anser som rirelic? fipÃ¸rsmÃ¥let om ancrefristsystemet kan
+forbedres omhandles i punkt 10.4. 10.3.3 Forslag Sor: et helt kortsiktig tiltak
+kan oppfÃ¸lgingen av den skriftlige selgerinsormasjon forbedres. Dette kan skje
+ved at faadepartementet gjennongÃ¥r selgerfirmaenes praksis og ser til at den
+svarer til krevene i lovbestemmelsene. En Ã¸kt generell offentlig
+rettiahetsinformas jon om angrefristloven u:over dagens nivÃ¥ foreslÃ¥s ikke
+gjennomfÃ¸rt: De; kan hverken gis sikkerhet for at lovkunnskapsnivÃ¥et vil bli sÃ¥
+mye forbedret at det stÃ¥r i rimelig forhold til kostnadsÃ¸kningen eller at en
+innsatsÃ¸kning vil vÃ¦re til stÃ¸rst fordel for kjÃ¸perne. 10.4
+Hvordankan en. fragÃ¥alsesrett forbedres? PÃ¥ hvilke punkter kar
+angrefristsystemet trenge en revisjon? Svaret nÃ¥ omfatte en rekke
+enkeltforslaa. Forslagene kan omfatt23 - fristens starttidspunkt og lengde, -
+kjÃ¸perbekreftet bestilling, - skillet mellom :ontant- og kredittkiÃ¸p, - skillet
+mellom varer og tjenester, - utvicet forbrukarkjÃ¸psbegrep, - angre- og
+bvtterett ved andre salgs'ormer og - tillatelser
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+141 6). 10.4.1 Eristens.starttidspunptt o9. len:ide fristens
+starttidspunkt. Fristen regnes frÃ¥ den dig kjÃ¸peren inrgikk avtalen eller innga
+ordren. Den stÃ¸rste gruppen bÃ¥de i det representative utvalet 07 blant kjÃ¸perne
+mente at fristen lÃ¸p fra det t dspiunkt varen ble mottatt. 41 ost. av kjÃ¸perne
+mottok varen mer enn 10 dager etter bestillingen. Ved henvendelse om
+avbestillina kontaktet nange selceren etter utlÃ¸pet av 10- daqgersperioden.
+Kunne fristen i stedet regnes fra varemottaket? KjÃ¸peren ville da fÃ¥ bedre
+mulighet og tid til Ã¥ vurdere om selgerens produktbeskrivelse og
+kjÃ¸psbetindelser stemmer med forventningene. Vil en slik ordning vÃ¦re til
+vesentlig uldmpe for selgeren? 6l. Postordrefirmaer har lenge praktisert en
+ordning med en bestemt frist reanet fra den dag varen ble mottatt. kÃ¸rst nÃ¥r
+denne fristen utlÃ¸per mÃ¥ kjÃ¸peren hÃ¸ bestemt seg. At denne ordninuen er innfÃ¸r:
+og beholdt mÃ¥ tas som en bekrefte!se pÃ¥ at den er bedriftsÃ¸kononisk lÃ¸nnsom.
+Returordnirger ved postordre og hjemlÃ¥n ved kjÃ¸p av utstyrsvarer fra
+forretninger kan ogsÃ¥ vÃ¦re en fordel for selgeren. Mulige kjÃ¸pere kan :'Ã¥ et
+inntrytk av Ã¥ fÃ¥ en service eller en grat: sytelse som en spesiell tillit.
+Denne tiliten kar forplikte. Om produktet ikke beholâes, kan alternativet bli
+kjÃ¸p av et annet rroduk!. hos samme selger. Ikke- kjÃ¸p oc kjÃ¸p hos :ndre
+selgere kan bli mindre aktuelt. OgsÃ¥ tak!nemlivhet for Ã¥ benytte selgerens tid
+vec personlig salg kan inngi slike forpliktelser 291. 62. I 1966 Ittalte Der
+norske forleagerforening at "det hadde vÃ¦rt nÃ¸dvendig Ã¥ oppfordre vÃ¥re
+medlemmer til Ã¥ imrÃ¸mme en annullasjonsrett og denne er nÃ¥ innfÃ¸rt av alle
+stÃ¸rre verkselgende forlag". Da anorefr .stloven trÃ¥dte i kraft hadde denne
+retten vÃ¦rt prektisert i 6 Ã¥r. Lovutredningen viser til at annulasjoner betyr
+svÃ¦rt lite for bokomsetning som foregÃ¥r ved dÃ¸rsalg.26) Direkteralasforbundet
+har i flere uttalelser til rorbruker- og administrasjonsdepartementet foreslÃ¥tt
+at fristens starttidspunkt flyttes fra bestillina- eller avtaletidspunktet til
+det tidspunktet varen mottas: Vi mener at det utvilsomt er uheldig at kunden
+bare skal fÃ¥ anledning til Ã¥ vurdere om selve kjÃ¸pet er fornuftig. Derfor bÃ¸r
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+angrefristloven gjelde fra den dagen varen blir levert. En slik
+endring av angrefristloven bÃ¸r fÃ¸re til en forstÃ¥else for at konsumenten har
+tilfredsstillende fordeler vel Ã¥ kjÃ¸pe gjennom dÃ¸rsalg/homeparty. 63. Forbundet
+har i en senere henvendelse reservert seg noe for bÃ¸ker. lin forskyvning av
+fristen kan medfÃ¸re at en konsument kan lese boken fÃ¸rst og siden innenfor 10
+daaers fristen returnere den. Lov itvalget vurderte ikke alternative lÃ¸sninger.
+De foreslo uten nÃ¦rmere begrunnelse at fristen "tidligst (kan) begynne Ã¥ gjelde
+fra besÃ¸ket hos kjÃ¸peren".27) Dette forslag ble fulgt av Justisdepartementet og
+i Stortinget. bÃ¥de kjÃ¸pernes lovkunnskapsoppfatninger og selyersidens egne
+vurderinger gir grunnlag for Ã¥ foreslÃ¥ at fristen regnes fra det tidspunkt
+kjÃ¸peren mottar varen. I undersÃ¸kelsen fÃ¥r 4 av 10 kjÃ¸pere varen levert etter
+10 dager.* 64. Fristens lengde I lonvproposisjoner gikk Justisdepartementet inn
+for en syv dagers frist blant annet fordi man Ã¸ns!:et Ã¥ ta hensyr til
+ukependlerne. Stortingets Administrasjonskorite viste at en syvdagers irist vil
+imidlertid vÃ¦re noe kort i de mer avsidesliggende strÃ¸k hvor det er postmannen
+som kommer og henter posten i hjemmene bare noen fÃ¥ dager i lÃ¸vet av ilken. Ved
+Ã¥ forlenge angrefristen vil flere av dem som arbeider ttenfor hjemstedet lencre
+tid ad aangen uten Ã¥ vÃ¦re 'ikependlere, nyte godt av loven. Komiteen er klar
+over at man ikke kan ha er sÃ¥ lang angrefrist at den passer for alle
+yrkestcategorier. Den er ogsÃ¥ klar over at en lary angrefrist kan medfÃ¸re visse
+ulenper for bide selgeren, som ikke vet om det blir noe av k Ã¸pet, og kjÃ¸peren,
+som i mange 65. tilfeller vil mÃ¥tte vente til angrefristens utlÃ¸p fÃ¸r han fÃ¥r
+varen. For sÃ¥ vidt gjelder kjÃ¸peren vil lomiteen peke pÃ¥ at leveringstiden ofte
+er flere uker likevel. Men til tross for disse betenke igheter mener komiteen
+at en utvidelse av angrefristen til 10 dager vil medfÃ¸re flere fordeler enn
+ulemper.28) Er !0 dager tilstrekkelig omrÃ¥dningstid for det enkelte hushold?
+66. Erfaringene fra Danma-k viser at mange klager fÃ¸rst fremsendes i
+forbindelse med at selgeren innleder
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+143 innkas:osak. En gjennom 1ang av sakene har videre etterl. tt
+det inntrykk a. mange av klegerne i disse sakene ikke ville makte :. trekke
+nytte av en angrefi ist som forutsett:r at de skal reagere aktivt overfor
+selgeren innen en viss frist og eventu-lt sikre seg bevis for dette.29) Vil en
+lengre frist for annullasjonsretten gjÃ¸re angrefristsystemet mer effektivt?
+Trinn 4, Reaneeksempel 2, Fig. 9.3, viser at 17 pst. av kjÃ¸pere kontakter
+selgeren etter 10 dager. PÃ¥ dette trinn utgjÃ¸r disse 17 pst. vel halvdelen av
+kjÃ¸perne. Denne fordeling tyder pÃ¥ at en utvidelse av fristen vil kunne gjÃ¸re
+systemet me effektivt. Et forslag blir da at fristen lÃ¸per til betalingen helt
+eller delvis var erlagt. Selv med en utvidels> av fristen, vil en likevel finne
+at mange forbr ikere ikke hever sin >estilling til tross for sin misnÃ¸ye og til
+tross for utilbÃ¸rlige salgsmetoder. 68. rorslag ved opprettholdelse av
+anyrefristsystemet bÃ¸r fristen regnes fra det tidspunkt kjÃ¸peren mottar varen.
+SpÃ¸rsmÃ¥let om Ã¥ utvide fristen til betaling helt eller delvis er erl=gt bÃ¸r
+vurderes.
+
+==== KjÃ¸perbekreftet bestilling
+
+En del forbrukere erklÃ¦rer seg pÃ¥ forskjellig mÃ¥te misforrÃ¸yd med
+kjÃ¸pet sitt. UndersÃ¸kelsen viser at fÃ¥ ev disse kjÃ¸perne vender seg
+til selgeren for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸vet eller bestillingen.
+
+Lovutvalgets forslag bygde blant annet pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse av hvor
+mange forbrukere som ville benytte en rett til Ã¥ gÃ¥ fra en avtale
+inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19 pst. sa at de ville benytte en slik
+rett. Funnene i kapittel 8 og 9 og erfaringene i selgerfirmaene viser
+at en betydelig lavere andel av kjÃ¸perne fÃ¸lger opp en slik
+intensjon. - Selv for misnÃ¸yde kjÃ¸pere kan etterkjÃ¸psforlÃ¸pene godt
+fÃ¸re til at de ikke hever bestillingen.
+
+FIXME Hva betyr lo/10 pÃ¥ side 143?
+
+Skal lo utvalgets intensjon om at loven skal bli en reel risiko for
+foretak som utnytter rarkedet med ufi e forretningsmetoder, mÃ¥ andelen
+som hever kjÃ¸pet kes. Dette krever en senkning av de terskle som i dag
+begrenser bruken av fragÃ¥elsesretten.
+
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+144 En mulighet til Ã¥ senke tersklene er Ã¥ la kjÃ¸peren vÃ¦re
+ubundet av avtalen inntil bestillingen er bekref' et skriftlig etterat
+salgstilbudet er presen ert. En kan bygge et anarefristsystem pÃ¥ en akt v
+opofÃ¸lging av et Ã¸nske om kjÃ¸p fremfor pÃ¥ ett bestemt blant flere mulian
+etterkjÃ¸psforlÃ¸p. PÃ¥ den mÃ¥ten vil man bedre kunne oppnÃ¥ at kjÃ¸peren ikke s al
+bli sittende med en uÃ¸nsket ajenstand som ik'e ville blitt kjÃ¸rt om ikke
+selgerens repres:ntant hadde oppsÃ¸kt denne forbrukeren.30) Forbruleren vil fÃ¥
+tid til Ã¥ vurdere alternative produk:er og til Ã¥ vurdere nytteverdien av
+produktet. Fl Forslaget reiser noen praktiske problener. Ventelig vil
+selgerfirmaene utarbiide standardiserte brev eller postkort for
+avtalcbekreftelse. Det er fullt mulig at selgeren vil kurne pÃ¥ta seg kjÃ¸perens
+ansvar for innsending av bestilling. For Ã¥ unngÃ¥ dette kunne en bygge inn at
+kjÃ¸peren mÃ¥tt> legitimere seg ved innsendingen. Li:sningen av slike praktiske
+problemer vil kreve en konkret drÃ¸fting mad Postverket. Inr fÃ¸ring av
+kjÃ¸perbekreitet bestilling v:d personlig, oppsÃ¸kende sa!g vil kunne bidri til
+at frÃ¸gÃ¥elsesretten blir reell ogsÃ¥ for de forbrukerarupper son nÃ¥ har
+vanskelig for Ã¥ benytte den. 'en fordel son selgerre i dag har av de prosesser
+son fÃ¸rer til passivitet etter bestillingen vil da lunne korme forbrukerne til
+aoce. Dette vil vertelig ikke bety roen vesentlig ulempe for det seriÃ¸se
+direktesalc* Det omfatter produkter som forbrukerne har et uttrykt belov for og
+som kjÃ¸perne vil vÃ¦re inrstilt pÃ¥ Ã¥ skaffe seg ogsÃ¥ etterat selaerbesÃ¸ket er
+avsluttet. En kjÃ¸perbekreftet bestilling vil dog vÃ¦re en ulenpe for de kjÃ¸pere
+som gjerne vil anskaffe produktet. 12. Forslag InnfÃ¸ring av kjÃ¸perbekreftet
+bestilling vurderes nÃ¦r lere. 73. 10.+.3 Skillet mellom kontant. og kredittkjÃ¸p
+Jus .isdepartementets hovedbegrunnalse for Ã¥ unnta kon :antkjÃ¸p fra
+fragÃ¥elsesretten var at slik bet iling "i alminna>lighet mÃ¥ sees som et
+tilstrekkelig bevis for en noenl nde fast og veloverveirt bes:utning hos
+kjÃ¸peren". I kapittel 8 fikk vi ikke bekreftet at kjÃ¸pere som betalte fÃ¸r
+fristens utlÃ¸p *oretok vesentlig mer
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+145 valoverveide kjÃ¸psbeslutninger enn dem som ikke batalte
+kontant. Dat er ogsÃ¥ andre argumenter for Ã¥ trekke en grense mellom kontantkjÃ¸Â»
+og anire kjÃ¸p enn dem som fremaÃ¥r av lovforarbeiden>. Ett argument er at
+kontant betaling indikere at kjÃ¸peren har rÃ¥d til Ã¥ foreta kjÃ¸pet. Sett fra
+forbrukersiden kan personlig, oppsÃ¸kende salg ss som mer prob ematisk i de
+tilfeller der husiioldene mÃ¥ pÃ¥dra seq merutgifter for Ã¥ dekke kjÃ¸pefummen slik
+som ved avbetaling. (m angrefristsyst-met s*al avgrenses av hensyn til
+selgeren, kan det tilsi en grense mellom kontantkjÃ¸p og andre kjÃ¸p. M-nge
+produkter har en slik karakter at en vanskelig ken foreslÃ¥ at anarefristen skal
+cjelde, f.eks. kar det vÃ¦re endel nÃ¦ringsmidler, tlomster m.v. 14. Inidlertid
+har der alt overveiende del av kjÃ¸pere som Hera) ikke-kjÃ¸pere,den oppfatning at
+fragÃ¥elsesretten casÃ¥ gjelder nÃ¥r varen betales kontant. Av de kjÃ¸pere som har
+noen oppfatning om betÃ¥lingens betydninaq mener 85 pst. at de har
+fragÃ¥elsesrett vec kontant betaling. De lan ha bestilt med den og>fatning at de
+har en slik rett, og er ikke innforstÃ¥tt med at kontant betaling forer til at
+de mister denne retten. Ved at fragÃ¥elsesretten oysÃ¥ onfatter kontantsalg, vil
+det bli et bedre samsvar mellom forbrukernes r*>ttsonpfatninger og
+lovutfornvingen. s D:t synes heller i:ke rimelig Ã¥ tilrÃ¥ forbrukerne Ã¥ benytte
+dyrere batalincsforiier enn kontant kjÃ¸p for at de skal bibaholde en
+fragÃ¥elsesrett. On fragÃ¥elsesrettel skal qjelre ogsÃ¥ for kontantkjÃ¸p, mÃ¥ det
+foretas en vurdering av om det skal settes nedre belÃ¸psgrenser og om bestemte
+prodtktgrupper skal unytas. 754 Svort fÃ¥ kjÃ¸pere banytter sin fraqÃ¥elsesrett
+med da'jens ordning. En utvidalse av dJenne retten til en tel kontantkjÃ¸p vil
+ven:elig ikke fÃ¸re til noen betydelig heving av antallet avbestillinaer.
+Ulempen for selgeren blir dermed ikke vesentlig, og anta:elia ikke stÃ¸rre *nn
+det lovutvalgst forvent>t i sin tilrÃ¥ding. Forslag Ved en .ovrevisjon bÃ¸r
+fragÃ¥elsesretten son hovedrer el omfatte kontantsalg.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+146 10.4.4 Skillet mell2am-varer.og tjenester Lovutvalget foreslo
+at loven skulle omfatte abonner'entskontrakter, selv om det var "i tvil om at
+det er tilstrekkelig grunn". =- Utvalqat sluttet seg tiâ argumentene fra
+ForsikringsrÃ¥det 29 forsiki ingsbransjens organisasjoner i at let ikke
+*orelicger tilstrekkelig behov for en angrefrist or forsikringsavtaler.
+Justisdenartementet kunne stort sett slutte seg til uttalelsene fra utvalget ng
+hÃ¸r:nasinstansene og tok derfor ikke 020 noe *orslar for at loven skal gjelde
+for forsikringsavtaler. - Depaitementet slutiet seg imidlertid ikte til at
+ovfor: Laget skulle mfatte abonnementskontrakter, blant :nnet fordi det her i
+landet ikke kan pÃ¥vises vesent ige skader som fÃ¸lge av formidling av slike
+kontra! ter utenfor fast forretninyssted. 18. Stortir gets
+administrasjonskomite sluttet seg til Justiscapartementets konklusjon, men
+tilfÃ¸yde at ce var "av den oppfatning at spÃ¸rsmÃ¥let antakelig mÃ¥tte tas opp til
+ny vurdering dersom det i fremtiden blir mer vanlig med slike
+servicekontrakter." Underse :elsen omfatter hverken en kartleaging av oufange
+: av direktesela av tjenester eller av erfarir ver i husholdewe. Det kan derfor
+ikke i denne c1aang presenteres materiale som belyser eventue Lle problener ved
+direktesalg av tjenester. Klagese :ene i FordrukerrÃ¥det kan gi et grunnlag for
+Ã¥ virdere hvilke typer problemer forbrukerne nÃ¸ter. Forslac Forbrub >
+rÃ¥det vurderer forbrukerproblemene ut fra klageseksmaterialet pÃ¥ dette omrÃ¥det.
+10.4.5 Utvidet forbrukerkjÃ¸psbegrep I anarefristloven er forbrukerkjÃ¸p definert
+som urjÃ¸p fra en yrkesselger i denne egenskap av ting som etter forholdene
+framtrer hovedsakelig til personlig bruk for kjÃ¸perer, hans husstand eller
+omgangskrets eller til deres personlige formÃ¥l ellers". Utrednirgen om
+"behandlingen av forbruterk jÃ¸pstvister" benyttet en tilsvarende definisjon.31)
+Kin tvister mellon forbrukerkjÃ¸per og yrkesselgaer kurne bringes inn til
+avgjÃ¸relse etter forslaget i utredningen. Tvister mellom to privatpersoner
+skulle holdes utenfor, fordi det i slike saker ofte kunne vÃ¦re slik uenighet om
+det faktiske forhold at det kunne vÃ¦re vanskelig Ã¥ ta stilling til bevisene pÃ¥
+grunnlag av partenes skriftlige framstillinger.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+147 Bl. Forbruker- og administras;jonsdepartementet var "av den
+oppfatning at behovet for en sÃ¦rskilt bevandlina av forbrukertvister ikke er
+sÃ¦rlig rindre ved kjÃ¸psforhold mellom privatpersoner enn nÃ¥r den ene er
+nÃ¦ringsdrivende. Situasjonen vil da ofte vÃ¦re at begge pÃ¸rtene mangler
+forutsetninger for Ã¥ fÃ¥ tvister avgjort ved domstolene. Vanskeligheiene ved
+bevisordningen pÃ¥ grunn av den skriftlige saksbehandlingen mÃ¥ avhjelpes gjennom
+den forberedende saksbehandl ing ved ForbrukerrÃ¥det." 32. Derartementet
+justerie pi dette grunnlag ordlyden i forslaget til def:nision av forbrukerkjÃ¸p
+slik at forsiaget svarte til ! jÃ¸pslovens $ | a tredje ledfd. NÃ¥de tvister
+mellom forbrukerkjÃ¸per og yr"esselaer og mellom privatpersoner ble tatt med.
+Ved stortingsbehar dlincen av utkastet til lov om behandling av
+forl rukerkjÃ¸pstvister vurderte adninistrasjonskoriteen begrepet
+"forbrukerkjÃ¸p" spasielts Komiteen har merket seg at uttrykket "forbrukerkjÃ¸p"
+i proposisjonen ogsÃ¥ omfatter kjÃ¸p og salg mellom privatpersoner. Dermed er
+definisjonen utvidet i forhold til Lov av 24. mars 1972 nr. 11 om angrefrist
+ved forbrukerkjÃ¸p. Komiteen vil understreke Ã¸nskeligheten av at man i
+lovaivingen tilstreber entydig bruk av sentrale begreper. Dette behovet synes
+sÃ¦rlig pÃ¥trengende i den delen av lovgivningen som mÃ¥ antas ha generell
+interesse, cg som regulerer alminnelige menneskers plikter og rettigheter,
+f.eks. lover som:berÃ¸rer forbrukerspÃ¸rsmÃ¥l. NÃ¥r nye definisjoner innfÃ¸res ville
+det vÃ¦re Ã¸nskelig Ã¥ justere parallelle uttrykk i tidligere lovgivning samtidig.
+83 Ved odelstingstingsbeiandlingen sa statsrÃ¥d Kirsten Myklevoll seg "enig i
+komiteens utganspunkt om fordelen? ved entydia> beureper i de ulike lover, I
+framtida bÃ¸r "forbruker! jÃ¸p" nettopp nyttes slik det er gjort i det
+foreligend> utkast." Samtidig vis:e hun til at lov om angrefrist ved visse
+avtaler om 'orbrukerkjÃ¸p "er begranset til spesielle avt :leformer der
+forbrukeren bar behov for den sÃ¦rdeskyttelse som lioger i er angrefrist etter.
+at wtalan er inngÃ¥tt. Mest praktisk er loven for dÃ¸r ;ialg dg menneskesalg."
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+148 Bd, Forslac Ved en lovrevisjol bÃ¸r en benytte den definisjon
+av "forbrukerkjÃ¸p" som er innfÃ¸rt i kjÃ¸psloven oa i lov om behandlivg av
+forbrukerkjÃ¸pstvister. 85. 10.4.6 Angre--og bytterett ved andre salgsformer
+Etter angrefristlovens $ 1, fÃ¸rste ledd er fragÃ¥elsesretten blant annet
+begrenset til avtaler og bestillinger som er inngÃ¥tt "pÃ¥ annet sted enn fast
+utsalgssted 1or selseren eller representanten". Salg fra fast salcssted liager
+utenfor lovens Jirkefelt. Be. medlemsforslaget til Nordisk rÃ¥d i 1966 var ikke
+ragÃ¥elsesretten knyttet til den serie beyrensninger som sicen er innfÃ¸rt. En
+undersÃ¸kelse av problemet ourde "imidlertid ikke begrenses til agentsalaq eller
+salg pÃ¥ avbetaling. Det ville vÃ¦re rimelig at man overveier Ã¥ gjÃ¸re en
+fragÃ¥elsesrett generell". in ville undersÃ¸ke "mulighetene for Ã¥ fÃ¥ en
+bestemmelse opptatt i avtalelovgivningen og : lovgivningen om kjÃ¸p pÃ¥
+avbetaling som gir kjÃ¸peren rett til Ã¥ tre tilbake fra avtalen innenfor en
+kortere frist!. - Det var mange innvendinger mot en generell fragÃ¥elsesrett.
+iledlemsforslaget oa behandlingen av det ble gjennongÃ¥tt i kapittel 2. 87.
+Forbrukerkooperas.onen i Norge har innfÃ¸rt en bytterett for feilfrie varer.32)
+Dette tilbudet kommer i tilleag til kjÃ¸pslovens alminnel:ge bestemmelser.
+Bytteordningen innebÃ¦rer at kunden fÃ¥r bytte eller pengene igjen hvis
+vedkomrende angrer pÃ¥ et kjÃ¸p. Ordningen gjelder bytte av failfrie varer under
+forutsetning at varere er ubrukte, at det fremleages kvittering for kjÃ¸pet og
+at byttet skjer innen 14 dager. KjÃ¸peren kan velge mellom ny vere eller pengene
+igjen. Unntatt fra denne ordningen er varer som vndertÃ¸y, bidedrakter o.1. Det
+samme gjelder ferske og dypfryste matvarer, bi jnuterier, spesialbestilte
+varer, avklipte vÃ¦rer oy utsalgsvarer hvis ikke bytterett er anfÃ¸rt pÃ¥
+Â«vitteringen. 38. ":jre Ã¥rs erfarinc har vist at bytterettsordningen aldri har
+fÃ¸rt til noe rush av byttelystne kunder. Derimot viser det seg at forbrukerne
+setter pris
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+149 pÃ¥ ordningen, samtidig som del er en god PR for den enkelte
+butikk."33) - Hensikten med bytterettsordningen er a: kundene skal vÃ¦re fornÃ¸yd
+mec de varer de kjÃ¸per, og at de skal kjÃ¸pe trygt i et Domus/S-lag.
+Postordrefirmaene har so'| nevnt innfÃ¸rt fragÃ¥elsesrett. Andre enkeltfirmaer
+f.ek:. innenfor mÃ¸belbransjen har likeledes innfÃ¸rt "fill returrett innen 12
+dager fra ankomstdato el.er innkjÃ¸psdato. Denne returrett gjelder ikke virer
+som er prisn=2dsatte, stoopmÃ¸bler med spesielt trekk eller varer som er bestilt
+spesielt. Ved rotur innen 12 dager fÃ¥r man pengene tilbake. Forutsetningen er
+at varene ikke har vÃ¦rt brukt eller er blitt skadet etter kjÃ¸det. Ved retur av
+varer vil vi at kvittering mectas eller medsendes ox at orginalpakningen blir
+benyttet. 10 pst. fratrekkes dersom returen ikke har orginalpakningen."34) 89.
+Erfaringene fra forbrukerorganene viser a" bru 'tbilmarkedet byr pÃ¥ range
+problemer for kjÃ¸pere. Inn Ãring av en bytterett ved bruktbilsalg, mot f.e:5.
+erleggelse av et testemt gebyr, vil kunne bidra til Ã¥ lette kjÃ¸perres
+problemer. Bruktbilklagene er fen stÃ¸rste skriftlige klaqegruppen i
+ForbrukerrÃ¥d:t lokalt og sentralt. Angrefrist ville vÃ¦re til stÃ¸rst fordel for
+de gruroer som i dag kjÃ¸per eldre modeller til relativt lav pris og kjÃ¸pere som
+oppdager stÃ¸rre feil kort etter at kjÃ¸pet er forrtatt. En bytterett vil ogsÃ¥
+forenkle arbeidet med klagesaker i ForbrukerrÃ¥det vesentlig. 90. Fra 18 til 25
+pst. av fororukerne i de tre utvalgene men 'r at fristen gjelder "ved alle
+salo" eller i "fo retninger". ForbrukerrÃ¥dets kontorer i fylkene mÃ¥ egelmessig
+veilede forbrukere som mener seg ha on angrefrist ved kjÃ¸p i forretninger. En
+gen rell bytterett er i samsvar med den ret ighetsoppfatning mance forbrukere
+har. Dette vilie vÃ¦re vesentlig enklere 1or mange forbrukere om an ikke sto
+overfor en serie ulike angrefrist og iytterettsordninger. Ut ra et forbrukarsyn
+er det ogsÃ¥ argumenter mot en Â«enerell fragÃ¥vlsesrett. Den kan etterhvert fÃ¸r:
+til at forbrukerne fÃ¸rst tar stilling til tvi sproblemene e'terat dÂ» har kjÃ¸pt.
+For plar leggingen i husholdet burde slik tvil helst vÃ¦r: vurdert f Ã¸ 1 man gÃ¥r
+til innkjÃ¸p av et pro ukt oc ikke etterpÃ¥. Det vil for mange nok vÃ¦r: lettere Ã¥
+be om et annet produkt enn Ã¥ be om penene tilbakes Alternativet "ikke-kjÃ¸p" vil
+stÃ¥ svalere. En slik frist vil o1sÃ¥ gi selgersiden et sal: sargument, og tan
+fÃ¸re til minsket kjÃ¸pemotstand slik som tidligere nevnt. =- I tillegg kommer sÃ¥
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+150 de argumenter mot en slik ordning som kan anfÃ¸res fra
+hardelens side. Jfr. kapittel 2 og hÃ¸ringsuttalelsene til medlemsforslaget i
+Nordisk rÃ¥d. 91. Hovedvekten bÃ¸r legges pÃ¥ at deler av nÃ¦ringslivet allerede
+har innfÃ¸rt en angre- og bytterett for mange prodiuktgrupper ved salg fra fast
+salgssted. Samtidia mener mange av forbrukerne at de har en slik rett. 92.
+Forslac InnfÃ¸ring av en generell angrefrist for alle fordrukerkjÃ¸p foreslÃ¥s
+vurdert. En fragÃ¥alsesrett synas mest presserende for bruktbilmarkedet. 2
+10.4.7 Godkjenni aserdninger En godkjenningsor ning vil kunne bidra til Ã¥ sikre
+at fortrukerhensyrene ble bedre ivaretatt ved oppsÃ¸kende personlig salg. For Ã¥
+bli godkjent som direktesalgsfirma eller selger kunne det eksempelvis stilles
+krav til -= salgsopplegry - ttdanning av selgere, - bruk av leg:timasjon ved
+salgsvirksomhet, - Ã¸konomiske Â»ller andre garantier for at iirmaet kunne dekke
+krav fra kjÃ¸pere om f.eks. fragÃ¥else eller - service etter kjÃ¸pet in slik
+ordning kunne bidra til at useriÃ¸se selgere og "korttidsfirmaer" vanskelicere
+fikk adgang til disse silgsformene. Det vill: bli enkelt Ã¥ skille mellom
+godkjente oa ikke godk ente salgstilbud. 94. Den viktigste innvendingen vi le
+vÃ¦re at en slik lÃ¸sning ville kreve en betyde:ig offentlic innsats i utforming
+og godkjenning av regelverk oc ved praktisering av ordningen. SpÃ¸rsmÃ¥let blir
+om en slik offentlig ressursinnsats er nÃ¸dvendioa. Det kan kanskje vÃ¦re
+tils:rekkelig Ã¥ gi endel generelle unntak for dire:tesalg og la konmunene
+avgjÃ¸re i hvilken arad de Ã¸nsker omfÃ¸rselshandel og direktesalg slik som i
+forslaget til ny handelslov fra Handelsdepartementet. InnfÃ¸ring av
+godkjenningsordninger ville ogsÃ¥ innebÃ¦re en ytterligere leaitimering av
+salgsformer det kan reises en reke innvendinger mot, blant annet ut fra
+hensynet til forbrukernes valgfrihet.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+151 dk Godkjenningen kan ogsÃ¥ legges til det enkelte nushold. Noen
+hushold har satt opp skilt med teksten "selgere uÃ¸nsket" o.1. fordi man ikke
+Ã¸nsker dÃ¸rsalgstilbud. Vi har ikke materiale som viser i hvilken grad slive
+skilt blir resoektert. I Sverige har DirektfÃ¸rs1ljningsfÃ¸retagens FÃ¸rening (DF)
+anbefalt sire medlemmer og Ã¸vrige di-ektesalasforetak Ã¥ respektere dÃ¸rskilter
+:ied teksten "FÃ¸rsaljning undanbedes" og lignende. Anbafalingen byger pÃ¥ en
+overenskomst med Konsumentverket.35) Ordningen kan virke som et deivis forbud
+bestemt av hvert enkelt hishold. Ã¥Antakelig vil nytten vÃ¦r? stÃ¸rst i
+flerfanilienus som i dag har de hÃ¸yeste besÃ¸ksfrekvenrser. OQvarholdelsÂ» av en
+slik regal vil avhenge av seloertr>ningen i hvert enkelt firma og i siste
+omgang av hvar enkelt selger. Om forbud ikke blir innfÃ¸rt byr en regel om at
+selgere ikke fÃ¥r rince eller danke pÃ¥ dÃ¸rer der skiit klart og tydelig sier f-a
+at en ikke Ã¸nsker: besÃ¸k av selgere innarbeides i loven. Forslag SpÃ¸ysmÃ¥let
+om innfÃ¸r ng av en genarell of:entlig godi:jenning foreslÃ¥s ikke vurdert. Om
+forbud ikke inn:Ã¸res, foreslÃ¥s lovfestet en regel om :t skilt om :t direktesalg
+er uÃ¸nsket skal respekt res.
+
+=== Oppsummering og hovedkonklusjoner
+
+I dette kapitlet er det fÃ¸rst redegjort for argumenter for og mot
+gjennomfÃ¸ring av et forbud mot direktesalg med vekt pÃ¥ de oppsÃ¸kende
+personlige salgsformene. Et helt eller delvis forbud mot direktesalg
+mÃ¥ veies mot hvor omfattende en revisjon av angrefristsystemet kan
+bli. I alle tilfelle bÃ¸r forbud mot telefonsalg vurderes nÃ¦rmere.
+
+I neste omgang drÃ¸ftes spÃ¸rsmÃ¥let om forbrukerne kan fÃ¥ bedre
+informasjon om sine rettigheter med utgangspunkt i dagens
+lovgivning. Med andre ord: Kan forbrukernes rettighetsoppfatninger
+endres slik at de bedre svarar til den eksisterende lovgivning?
+Avsnittet konkluderer med at det som et helt kortsiktig tiltak kan det
+ansvarlige fagdepartement gjennomgÃ¥ selgerfirmaenes
+informasjonspraksis og se til at de svarer til kravene i lov om
+angrefrist. En Ã¸kt offentlig rettighetsinformasjon utover dagens nivÃ¥
+foreslÃ¥s ikke gjennomfÃ¸rt: Det kan ikke gis sikkerhet for at
+lovkunnskapsnivÃ¥et vil bli sÃ¥ mye forbedret at det stÃ¥r i rimelig
+forhold til kostnadene.
+
+Om direktesalg helt eller delvis blir tillatt, er mulige revisjoner av
+angrefristsystemet vurdert. Blant annet for at systemet bedre skal
+svare til de generelle mÃ¥l, fremmes fÃ¸lgende forslag:
+
+ * at fristen regnes fra det tidspunkt varen mottas
+ * at kjÃ¸perbekreftet bestilling vurderes nÃ¦rmere
+ * at fragÃ¥elsesretten som hovedregel ogsÃ¥ skal gjelde kontantsalg
+ * at ForbrukerrÃ¥det vurderer forbrukerproblemer *md abonnerentskontrakter
+ * at "forbrukerbegrepet" ogsÃ¥ skal omfatte private kjÃ¸p
+ * at angrefristen gjÃ¸res generell, og at en utvidelse er mest
+   presserende for bruktbilmarkedet
+ * at det lovfestes en regel om at selgere mÃ¥ respektere skilt med
+   "selgere uÃ¸nsket" e.l.
+
+
+FOTNOTER TIL KAPITTEL 10
+
+) Lovutvalgets innstil:ing side 6
+Lovutvalgets innstilling Side 18 D Ot.prp. nr. 14 (1971-72) si9e 8 Innst. 0.X.
+(1971-72) Sire 2 Forslag til ny handelslov. Vedlegg til Brev fr:
+Handelsdepartementet 3. juni 1979. 212 sider St.meld. nr. 44 (1977-78) "Om
+forbrukerpolitikken", stre VI Innst, S. nr. 254 ( 9771-78), Sia 5-7 om flertal
+s- og mindretallssynspunkter i Stortingets administrasjonskomite. Flertallet i
+adr inistrasjor skomiteen og mindretallet i Stortinget âutejÃ¸res av de
+ikke-bosiklistiske representantene. 102. JO! 550N,Ernst "Konsten att forfora
+konsumenten. En :ritisk grÃ¸nskning av larobocker i mÃ¥rnadstor Kaben & SjÃ¸gren,
+Stockholm 1979. ic> 40 $) Inr it. O.X. (197172) Se] JÃNSSON, BE. Side 15 og 39
+HD): NU 5 1977: 17 DAHL, Rolf "Produkters levetid", Nordisk MinisterrÃ¥d, Oslo,
+april 1977. F.eks. side 113-174 VE) Forbrukerombudsmannen har ikke utarbeidet
+regler for selskapssalg. Det er imidlertid fÃ¸rt drÃ¸ftelser med to finaer,
+Tupperware (diverse plastartikler) og Oriflame International (kosmetikk) ved
+Direktesalgsforbundet. Sak 1516.74. 13) Lovutvalgets innstilling. Side 18 103.
+14) Forslaget til ny handelslov. Side 92 Forslaget til 1wy handalslov. Side 98
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+154 16) Innst. O.X. (1971-72) Sida 2
+
+17) I RASK JENSEN, Hans og
+ÃLANDER, Folke. For >rugerproblem >r og forbrugerpolitikk. Alb>rtslund 1977.
+Det danske forlag. ISEN 87 422 6243 7. Side 321.
+
+18) Loviutvalgets innstilling.
+Side 18
+
+19) Lovutvalgets innstilling Side 18
+
+20) Forslaget til ny handelslov.
+Side 92
+
+21) Forslaget til ny handelslov. Side 118
+
+22) ANDERSEN, Krister.  Ancrefristlov og forbrukerkjÃ¸p. Osio
+1974. Johar Grundt Tanum forlag. Side 30
+
+23) BEFLESON, Bernard og STEINER, Gary A. Human bethavior, An
+Inventory of Scientific Findings. New York, Chicago, Burlingame
+1974. Farcourt, Brace & World, Inc, - Side 543.
+
+24) Lovutvelgets innstilling Side 18
+
+25) JONSSON, E.  Side 107-108.
+
+26) Lovutvalgets innstilling. Side 17
+
+27) Lovutvalgets innstilling. Side 22
+
+28) Innse. ON 0 O7T-T72) Ster 5
+
+29) Se avsnitt 8.2
+
+30) Lovutvalgets innstilling Side 18 10 Ã¥
+
+31) * NOU 19748313 "Behandlingan av forbrukerkjÃ¸pstvister" Forbruker-
+      og administrisjonsdepartementet 13. desember 1973. Side 18
+
+    * Ot.prp. nr. 55 (1976-77) Om iov om behandling av
+      forbrukerkjÃ¸pstvister. Side 22
+
+    * Ot.prp. nr. 16 (1977-78) Om lov om behandling av
+      forbrukerkjÃ¸pstvister.
+
+    * Innst. O nr. 20 (1977-78) Innstilling fra administrasjonskomiteen
+      om lov om behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister. Side 4-5
+
+    * Forhandlingar i Odelstinget 1978 Em. 14. mars 1978 - Lov om
+      behandling av forbrukerkjÃ¸pstvister. Sak nr. 7. Side 134
+
+32) NÃ¥ er det nesten like lett Ã¥ bytte varer som Ã¥ skifte
+mening. Brosjyre fra NKL. A.-O. 1913
+
+33) Bytteretten - et viktig argument ved introduksjonen av
+forbrukerarbeid. Artikkel i VÃ¥rt Marked nr. 9-1977, Oslo.
+
+34) IKEAs Katalog 1979. Side 144. Informasjon om IKEAs forsendelse og
+salgsbetingelser.
+
+35) Pressmeddelante fra Konsumentverket 21.4.77 og 28.9.78.
