X-Git-Url: http://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/556f09aae194ead417b8c33a3738106d27503075..2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d:/rapport-kap09.adoc?ds=sidebyside

diff --git a/rapport-kap09.adoc b/rapport-kap09.adoc
new file mode 100644
index 0000000..6314d80
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap09.adoc
@@ -0,0 +1,498 @@
+== Om Ã¥ gi rett, Ã¥ ha rett og Ã¥ fÃ¥ rett
+
+=== Innledning
+
+Dette kapitlet er delt i to hoveddeler. Den fÃ¸rste delen omhandler de
+konkrete mÃ¥l for lovtiltaket fra kapittel 3, mens den andre delen tar
+for seg mulighetene for kjÃ¸perne til Ã¥ fÃ¥ rett ut fra de betingelser
+som loven setter.  Tilslutt foretas en vurdering av i hvilken grad de
+mer generelle mÃ¥l for loven er oppnÃ¥dd.
+
+=== Oppsummering av virkninger hos selgere og forbrukere
+
+==== Virkninger i selgerfirmaene
+
+FIXME Lag figur SELGER- FIRMAENE side 112
+
+  Ã¸kt lovkunnskap
+  endret praksis:
+
+  * redusert omfang av utilbÃ¸rlige salgsmetoder(mÃ¥l 3)
+  * utlevering av formular (mÃ¥l 4)
+  * heving av bestilling/kjÃ¸p (mÃ¥l 5)
+ 
+
+Ovenfor er det gjengitt et utsnitt av Fig. 3.1 "Mulige virkninger av
+loven". I hvilken grad er mÃ¥l 3, 4 og 5 oppfylt?
+
+MÃ¥l 3, Redusert omfang av utilbÃ¸rlig salgsvirksomhet.
+
+UndersÃ¸kelsen omfatter ikke materiale som kan vise hvordan situasjonen
+har utviklet seg fÃ¸r og etter loven ble vedtatt pÃ¥ dette
+omrÃ¥de. Bakgrunnen for denne avveining er gitt 1 kapittel 4.
+
+MÃ¥l 4, Utlevering av formularer
+
+Etter MÃ¥l 4 skal selgerne gi kjÃ¸perne et formular med de
+pliktige. angrefristopplysninger ved alle bestillinger eller
+kjÃ¸p. Materialet i kapittel 7 viser at bare hver fjerde kjÃ¸per har
+registrert de skriftlige angrefristopplysningene. 6 av 10 svarer et
+klart nei pÃ¥ at de har mottatt opplysningene. Andelen som oppgir at de
+har mottatt skjema stiger ikke ved Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. En mÃ¥ kunne
+konkludere med at mÃ¥l 4 om utlevering av formular bare i liten grad er
+oppfylt.
+
+Vi har ikke formulert Ã¸kt lovkunnskap 1 selgerfirmaene med et eget
+mÃ¥l. - Utlevering av angrefristskjemaer mÃ¥ sees som ett uttrykk for at
+selgerne kjenner loven og er innstilt pÃ¥ Ã¥ fÃ¸lge de bestemmelser som
+er gitt. Den lave utleveringsandelen kan vÃ¦re et uttrykk for at
+lovkunnskapen blant selgerne er lav. - At sÃ¥ fÃ¥ leverer skjemaene kan
+pÃ¥ den annen side like gjerne vÃ¦re uttrykk for at de kjenner lovens
+bestemmelser, men vurderer konsekvensene av en manglende utlevering
+som helt begrensede. - Disse alternativene er nÃ¦rmere diskutert i
+kapittel 40.
+
+MÃ¥l 5., Heving av avtale eller ordre
+
+Om kjÃ¸perne vender seg til selgerne, fÃ¥r de da gÃ¥ tilbake pÃ¥ avtalen
+eller bestillingen som forutsatt 1 MÃ¥l 5?  UndersÃ¸kelsen har et
+tallmessig begrenset materiale om dette, jevnfÃ¸r punkt 8.4. Materialet
+indikerer at selgerne kan opptre noe mer liberalt enn det loven
+tilsier. Imidlertid er det meget fÃ¥ kjÃ¸pere som vender seg til selger.
+
+==== Konkrete virkninger for forbrukerne
+
+FIXME Lag figur FORBRUKERNE side 113
+
+Ã¸kt lovkunnskap
+generelt og sÃ¦rlig hos misnÃ¸yde kjÃ¸pere (mÃ¥l 6-8)
+bruk av frÃ¥gelsesretten (mÃ¥l 9-10)
+
+Ovenfor gjengis hÃ¸yresiden av fig. 3.1. MÃ¥lene fra 6 til og med 10
+omhandler forbrukernes lovkunnskap og etterkjÃ¸psatferd i forhold til
+selger.
+
+MÃ¥l 6, Lovkunnskap hos kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere.
+
+Har kjÃ¸pere bedre lovkunnskap enn ikke-kjÃ¸pere? LovkunnskapsnivÃ¥et er
+hÃ¸yere hos forbrukere som har foretatt angrefristkjÃ¸p enn hos dem som
+ikke har foretatt slike kjÃ¸p.  Dette blir imidlertid utlignet av at
+feilkunnskapsnivÃ¥et blant kjÃ¸perne er hÃ¸yere enn lovkunnskapsnivÃ¥et.
+
+MÃ¥l 7, KjÃ¸psmisnÃ¸yens betydning for lovkunnskapen
+
+Skaffer kjÃ¸pere som angrer seg bedre lovkunnskap enn dem som er mer
+fornÃ¸yd med sitt kjÃ¸p? Materialet pÃ¥ dette punkt er entydig.
+Lovkunnskapen hos kjÃ¸perne Ã¸ker ikke om de foretar
+avbestillingsvurdering eller uttrykker misnÃ¸ye med kjÃ¸pet. Stigende
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye medfÃ¸rer heller ikke at en stÃ¸rre andel registrerer de
+skriftlige opplysninger.
+
+MÃ¥l 8, Skriftlige.  angrefristopplysninger og lovkunnskap
+
+Har kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlige opplysninger bedre lovkunnskap enn
+andre kjÃ¸pere? Andelen riktige lovkunnskapssvar Ã¸ker ved registrert
+mottak av angrefristskjemaet. Imidlertid Ã¸ker lovkunnskapen mer med
+muntlig orientering fra selger enn med den skriftlige, Jfr. MÃ¥l
+17. FeilkunnskapsnivÃ¥et er i begge tilfelle hÃ¸yt, henholdsvis 48 og 52
+pst.
+
+MÃ¥l 7 + 8, Skriftlige opplysninger, angring og lovkunnskap
+
+Har kjÃ¸pere som angrer og har fÃ¥tt skriftlige rettighetsopplysninger
+best lovkunnskap? Etter som MÃ¥l 7 fikke blir bekreftet av
+undersÃ¸kelsesmaterialet, kan ikke MÃ¥l 7 + MÃ¥l 8 bekreftes: Materialet
+viser ikke at kjÃ¸pere som angrer og som har fÃ¥tt skriftlige
+rettighetsopplysninger har best lovkunnskap av de aktuelle gruppene.
+
+MÃ¥l 9, KjÃ¸psmisnÃ¸ye og henvendelse til selger
+
+Vil kjÃ¸pere som oppgir at de er misnÃ¸yde vende seg til selger for Ã¥ fÃ¥
+kjÃ¸pet hevet?  Av 110 kjÃ¸pere som oppga at de ikke var helt fornÃ¸yd
+henvendte 38 seg til selger for Ã¥ fÃ¥ omgjort salget. 72 gjorde ikke
+det. Ut fra materialet i undersÃ¸kelsen og ut fra opplysninger om de to
+stÃ¸rste varegruppene i undersÃ¸kelsen, mÃ¥ man konkludere med at bare en
+begrenset del av kjÃ¸pere som uttrykker misnÃ¸ye vender seg til selger
+for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet.
+
+MÃ¥l 10, Henvendelse til selger og oppfÃ¸lging av denne
+
+Vil kjÃ¸pere som oppfyller betingelsene i loven vende seg til selger
+for Ã¥ heve kjÃ¸pet og eventuelt fÃ¸lge opp eventuelt avslag pÃ¥ dette
+overfor forbrukerorganer eller i rettsapparatet? Under mÃ¥l 5 har vi
+konkludert med at de relativt fÃ¥ kjÃ¸pere som vender seg til selger og
+oppfyller betingelsene gjerne fÃ¥r hevet kjÃ¸pet. Vi har ikke materiale
+om hva som skjer i de tilfelle det oppstÃ¥r uenighet mellom kjÃ¸per og
+selger. Kan f.eks. kjÃ¸perne pÃ¥berope seg at de ikke har fÃ¥tt
+angrefristopplysningene,, og/eller vil de sÃ¸ke faglig bistand 1
+argumentasjonen overfor selger? UndersÃ¸kelsen har ikke spÃ¸rsmÃ¥l om
+dette. Som andeler av det samlede antall kjÃ¸p eller av kjÃ¸p
+forbrukerne er misnÃ¸yde med, blir denne andelen i alle tilfelle meget
+liten ut fra det vi ellers vet.
+
+MÃ¥l 9 og 10 mÃ¥ sees innen en felles ramme og denne blir drÃ¸ftet i
+neste del av dette kapitlet.
+
+MÃ¥l 11 til og med mÃ¥l 16 omfatter hypoteser som ikke har en form som
+direkte knytter dem til eksplisitt formulerte virkninger i
+forarbeidene til lovene eller i lovteksten. For disse viser vi
+presentasjonene i de foregÃ¥ende kapitler.
+
+MÃ¥l 17, InnfÃ¸ring av angrefrist og redusert kjÃ¸pemotstand
+
+FÃ¥r en angrefrist den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i ens
+eget hjem enn tidligere? Materialet i undersÃ¸kelsen tyder i den
+retning at en muntlig selgerorientering om fristen virker slik at
+forbrukerne kan synes det blir lettere Ã¥ bestemme seg for Ã¥
+kjÃ¸pe. Hypotesen kan ikke avkreftes ut fra det foreliggende
+materiale. - UndersÃ¸kelsen omfatter ikke materiale som kan belyse MÃ¥l
+17 a om dÃ¸rsalg har Ã¸ket eller minsket i omfang etter at loven kom
+eller om forbrukerne foretar mer uoverlagte og ufordelaktige kjÃ¸p enn
+tidligere.
+
+=== Lovens gitte betingelser
+
+En rekke betingelser mÃ¥ oppfylles for at kjÃ¸perne skal kunne heve sin
+bestilling. I dette avsnitt vil vi samlet gjennomgÃ¥ disse betingelsene
+ut fra materialet i kapittel 6,7 og 8.  Betingelsene kan inndeles i to
+grupper:
+
+* Alle kjÃ¸pere kan, uavhengig av eksisterende lovgivning, henvende seg
+  til selgeren for Ã¥ fÃ¥ omgjort et kjÃ¸p.  Denne etterkjÃ¸psferden kan
+  behandles for seg.
+
+* Skal kjÃ¸peren heve kjÃ¸pet med hjemmel i loven bÃ¸r intensjonene om
+  lovkunnskap vÃ¦re oppfylt og kjÃ¸pet svare til de enkelte bestemmelser
+  i loven.
+
+Fig. 9.1 viser betingelser for om kjÃ¸pet skal kunne heves eller ikke.
+
+FIXME Formatter Fig. 9. Betingelser for Ã¥ kunne heve en Avtale eller ordre side 116
+
+KJÃPERE: MÃ
+
+1 HA ET ÃNSKE OM Ã GÃ TILBAKE PÃ ET KJÃP
+2 HA KUNNSKAP OM AT DET ER MULIG OG/ELLER
+3 MOTTA SKRIFTLIGE ANGREFRISTOPPLYSNINGER
+4 KONTAKTE SELGEREN
+
+VIDERE MÃ
+
+5 KJÃPET SVARE TIL LOVENS KRAV FOR HEVING
+
+6 SELGEREN GODTA EN HEVING AV KJÃPET
+
+I avsnitt 9.2 drÃ¸ftes de atferdsbetingelser som mÃ¥ oppfylles fra
+kjÃ¸perens side, punkt 1, 2094 ovenfor. avsnitt 9.3 tar opp de formelle
+kriteriene i punkt 3, 5 og 6.
+
+==== Atferdsbetingelser som mÃ¥ oppfylles
+
+Fig. 9.2 viser hvordan kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen har reagert
+etter kjÃ¸pet.
+
+Utgangspunktet i regneeksemplet er den andel av kjÃ¸perne som kan ha et
+Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ et kjÃ¸p. 36 pst. av kjÃ¸perne vurderte
+avbestilling i lÃ¸pet av angrefristperioden, (Trim 1).
+
+De kjÃ¸perne som erklÃ¦rte seg "ikke helt fornÃ¸yde" med sitt kjÃ¸p for
+inndelingen i trinn 2 og 3. Omregnet til andeler av det samlede utvalg
+gir denne misnÃ¸yegruppen 11 pst. som kontaktet selger, hvorav 6
+pst. fikk hevet kjÃ¸pet.
+
+Regneeksemplet viser at det stÃ¸rste frafallet skjer pÃ¥
+trinn 23 KjÃ¸perne kontakter ikke selger for Ã¥ fÃ¥ kjÃ¸pet hevet. Om man vender
+seg til selger fÃ¥r en ofte hevet sitt kjÃ¸p. Tallmaterialet er i minste laget
+for Ã¥ kunne si noe sikkert om hvilken andel som fÃ¥r hevet kjÃ¸pet. Praksis kan
+ogsÃ¥ variere meget fra firma til firma.
+
+FIXME Lag Fig. 9.2 Regneksempel 1, Atferd.etter kjÃ¸pet side 117
+
+Trinn 2. 3 og 4 er basert pÃ¥ de samme andeler for gruppen "som
+vurderte avbestillinger".  (36 pst. av kjÃ¸perne) som vi finner i
+gruppen som "ikke var fornÃ¸yde" (9 pst.).  Det er god dekning for Ã¥ si
+at andelene som kontaktet selger ikke er hÃ¸yere i avbestillingsgruppen
+enn blant dem som ikke var helt fornÃ¸yde. Andelene pÃ¥ trinn 2, 3 og 4
+mÃ¥ betraktes som maksimaltall.
+
+==== Formelle kriterier som mÃ¥ oppfylles
+
+I regneeksempel 2, fig. 9.3 er det gitt en oversikt over de
+intensjoner og betingelser loven forutsetter oppfylt.
+
+Trinn 1 og 2 omfatter den lovkunnskap forbrukerne forutsettes Ã¥ ha
+eller Ã¥ kunne skaffe seg. Til sammen 60 pst. av de som vurderte
+avbestilling kjente ikke til angrefristen eller hadde feiloppfatninger
+som kunne fÃ¸re til at de mistet sine rettigheter etter loven.
+
+Trinn 3 omfatter de kjÃ¸pere som har en viss lovkunnskap, men som
+betalte kontant fÃ¸r fristen utlÃ¸p. Til sammen betalte 34 pst. fÃ¸r
+fristen utlÃ¸p, men endel av disse er fikke med til trinn 3 pÃ¥ grunn av
+for lavt lovkunnskapsnivÃ¥ pÃ¥ trinn I og 2.
+
+FIXME Lag Fig. 9.33 Regneeksempel 2. Lovkunnskap og lovbestemmelser
+
++) I tillegg kommer 25 pst. som betalte fm en 10 dager, men som falt
+   fra pÃ¥ trinn 1 og 2.
+++) KjÃ¸pere som "ikke var helt fornÃ¸yd".
++++) KjÃ¸pere som "vurderte avbestillingâ.
+
+PÃ¥ trinn 4 gjenstÃ¥r andelen som kontaktet selgeren etter at fristen
+var utlÃ¸pt. Delingen i 17 og 14 pst. er foretatt ut fra andelene i
+gruppen som "ikke var helt fornÃ¸yd" med kjÃ¸pet.
+
+Med en reservasjon viser regneeksemplet at anslagsvis bare 14 pst. av
+dem som vurderte avbestilling fÃ¸r fristen utlÃ¸p, oppfylte intensjonene
+om lovkunnskap og kriteriene for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet. Reservasjonen er
+at kjÃ¸pet kan omgjÃ¸res etter 10 dager om bÃ¥de 1) skriftlige
+angrefristopplysninger ikke mottas og 2) om kjÃ¸pet ikke er betalt
+fullt ut. 29 pst. av kjÃ¸perne i undersÃ¸kelsen oppfyller begge disse
+kravene.
+
+Skal et kjÃ¸p heves, kreves det at praktisk talt alle betingelsene i
+begge regneeksempler er oppfylt. Hvert trinn 1 begge regneeksempler
+inngÃ¥r imidlertid som deler av en og samme prosess. Vi kan derfor ikke
+uten videre regne oss frem til sannsynligheten for at et kjÃ¸p vil bli
+hevet. I tillegg er trinnene basert pÃ¥ ulike og tildels smÃ¥
+undergrupper av kjÃ¸pere i undersÃ¸kelsen.
+
+TallstÃ¸rrelsen pÃ¥ slutt-trimene gir likevel en indikasjon pÃ¥ de
+stÃ¸rrelser vi stÃ¥r overfor. Sannsynligheten for at et kjÃ¸p skal svare
+til alle de oppstilte kriteriene vil vÃ¦re pÃ¥ under 0,01 og kanskje ned
+mot noen fÃ¥ 0/00. - Ser vi pÃ¥ sannsynligheten i den gruppen som
+vurderte avbestilling, vil den vÃ¦re noe hÃ¸yere, kanskje av
+stÃ¸rrelseorden |-2 pst.
+
+Lovutvalget viste til at de erfaringer som er hÃ¸stet av forlag som
+hittil har praktisert en fragÃ¥elsesrett for kjÃ¸peren, synes Ã¥ tyde pÃ¥
+at annulasjoner betyr svÃ¦rt lite for bokomsetningen son foregÃ¥r pÃ¥
+deme mÃ¥tefootnote:[Lovutvalgets innstilling side 18].  Electrolux
+RengjÃ¸ringsmaskiner a/s har tilsvarende erfaringer.  For de fem fÃ¸rste
+mÃ¥nedene i 1978 har bare 0,7 pst. av kjÃ¸perne avbestilt den stÃ¸vsuger
+de har fÃ¥tt demonstrert og bestilt.
+
+Ut fra kjÃ¸pernes lovkunnskap, den etterkjÃ¸psatferd de viser og de
+kriterier loven krever oppfylt, mÃ¥ en samlet kunne si at en meget
+liten andel av kjÃ¸perne vil fÃ¥ hevet sitt kjÃ¸p. Det samme gjelder de
+kjÃ¸pere som pÃ¥ forskjellig mÃ¥te gir uttrykk for at de er misfornÃ¸yd
+med sitt kjÃ¸p.
+
+Hvilke forhold bidrar mest til at sÃ¥ fÃ¥ kjÃ¸pere benytter den gitte
+rettighet til Ã¥ heve eller avbestille varen? Selve regneeksemplene er
+entydige. De stÃ¸rste reduksjonene i andelene av kjÃ¸pere som kommer
+videre til neste trinn i prosessen kan rangeres slik:
+
+ 1. Feilkunnskap om lovens bestemmelser. (44 pst.)
+ 2. Betaling fÃ¸r fristen utlÃ¸per (34 pst).
+ 3. Manglende oppfÃ¸lging av kjÃ¸psmisnÃ¸ye med henvendelse til selger (25 pst.)
+ 4. kontaktet selger e'ter 10 dager (17 pst.)
+ 5. Kjenner ikke fristen (16 pst.)
+
+Disse fem punktene har til felles at de omfatter forhold som ligger pÃ¥
+kjÃ¸perens side.  Det er manglende kunnskap, for tidlig betaling og
+manglende eller for sen oppfÃ¸lging overfor selger. Slik
+angrefristsystemet virker, kommer hovedansvaret for den begrensede
+gjennomslagskraften pÃ¥ kjÃ¸persiden.
+
+Det er meget fÃ¥ forbrukere som passerer alle de trinn som skal til for
+Ã¥ fÃ¥ omgjort kjÃ¸pet.
+
+Angrefristsystemet bygger pÃ¥ at kjÃ¸peren sÃ¥ effektivt som mulig skal
+gjÃ¸res oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter. Burde ikke bedret
+lovinformasjon fra selger kunne rette opp noe av det frafall en finner
+under punktene fra 1 til og med 4 ovenfor?
+
+Funnene i undersÃ¸kelsen viser at lovkunnskapen er noe hÃ¸yere nÃ¥r
+skjemaet er mottatt, men fremdeles er feilkunnskapsnivÃ¥et hÃ¸yt. Dette
+endres ikke om en ser muntlig og skriftlige selgerorientering i
+sammenheng, og heller ikke om kjÃ¸perne gir uttrykk for kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+eller ikke. KjÃ¸psmisnÃ¸ye, slik det er definert, utlÃ¸ser ikke de
+aktiviteter som forutsettes om angrefristsystemet skulle virke etter
+sin hensikt. Det er liten grunn til Ã¥ tro at dette reaksjonsmÃ¸nstret
+skulle endres om alle kjÃ¸pere mottok skjemaet fra selger. Denne
+vurdering bygger pÃ¥ at erfaringene til den gruppen som har fÃ¥tt sine
+skriftlige opplysninger vil gjelde alle kjÃ¸pere. I tillegg kommer at
+den muntlige og skriftlige selgerinformasjon ofte fÃ¸lges ad, slik at
+det kan bli lettere Ã¥ bestille den varen som tilbys.
+
+===  Angrefristsystemet og etterkjÃ¸psatferden
+
+GÃ¥r vi tilbake til figur 3.2 i kapittel 3, ser vi at kjÃ¸pserfaringene
+kan gi ulike utslag, bÃ¥de 1 retning av holdningsendring, av Ã¸kt
+lovkunnskap og henvendelse til selger. I dette avsnitt drÃ¸ftes tre
+mulige forlÃ¸p.
+
+ForlÃ¸p I:
+
+Ett blant flere mulige forlÃ¸p er *det angrefristsystemet bygger pÃ¥*:
+KjÃ¸perne skal skaffe seg bedre lovkunnskap og/eller vende seg til
+selger for Ã¥ fÃ¥ hevet kjÃ¸pet. (MÃ¥l 7-10). Hvorfor skjer dette bare i
+begrenset utstrekning?  Om vi er misnÃ¸yde er det jo naturlig at vi gÃ¥r
+tilbake til de skriftlige dokumentene selgerne har etterlatt seg for Ã¥
+sjekke mulige hevingsrettigheter - som forbruker skal vi opptre
+"rasjonelt". Slik ville jo enhver som er vant med saksbehandling,
+dokumenter og avtaler opptre. Hvorfor reagerer ikke de fleste
+forbrukere slik?
+
+ForlÃ¸p 2:
+
+Ett svar kan vÃ¦re at det for mange kjÃ¸pere kan vÃ¦re et mer nÃ¦rliggende
+forlÃ¸p *Ã¥ sÃ¸ke muntlige rÃ¥d og veiledning i sitt eget miljÃ¸ uavhengig
+av om det foreligger skriftlige rettighetsopplysninger fra selger*.
+Vel en tredjedel av kjÃ¸perne vurderte eventuell avbestilling sammen
+med ektefelle, nabo eller andre. Andelen av forbrukere som oppgir slik
+aktivitet er i seg selv en indikasjon pÃ¥ at denne aktivitetsretningen
+er mer vanlig enn at kjÃ¸psmisnÃ¸ye utlÃ¸ser sÃ¸king etter skriftlig
+rettighetsinformasjon og direkte henvendelse til selger: Vi fant ikke
+noe samband mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og lovkunnskap.
+
+KjÃ¸perne vil stÃ¥ overfor den usikkerhet at de vanskelig kan vite
+hvordan selgerfirmaet vil reagere og hvilke argumenter de vil bli mÃ¸tt
+med. En kontrakt: er jo en kontrakt, og ens egen underskrift stÃ¥r jo
+der. I tillegg kommer sÃ¥ de praktiske hindringene i form av ekstra
+bryderi ved en slik henvendelse.
+
+Direktesalg er en personlig salgsform som blant annet bygger pÃ¥ at det
+etableres positive mellommenneskelige kontakter fra selgers
+side. KjÃ¸perer kan se det slik at det er de selv som svikter i denne
+mellommenneskelige relasjonen om de ombestemmer seg.  Ã kontakte
+selger vil nok forutsette pÃ¥gÃ¥enhet og i tillegg stÃ¸tte fra sitt
+nÃ¦rmiljÃ¸ for at det er den riktige veien Ã¥ gÃ¥.  Videre nÃ¥ man overfor
+seg selv og andre innrÃ¸mme at man tar foretatt en handling en straks
+angrer pÃ¥. Slike innrÃ¸mmelser er ikke like enkle for alle og det er en
+annen utvei.
+
+ForlÃ¸p 3:
+
+En tredje mulighet er at man *revurderer eller reduserer sin misnÃ¸ye
+eller usikkerhet ved Ã¥ innta en nÃ¸ytral eller positiv vurdering av
+kjÃ¸pet*. "Aldri sÃ¥ galt sÃ¥ god: for noe" er et ordtak som godt kan
+benyttes for Ã¥ karakterisere dette forlÃ¸p.  Proargumentene tillegges
+Ã¸kt vekt og man forsoner seg med kjÃ¸pet. Denne prosessen kan kreve en
+viss tid. I undersÃ¸kelsen har vi bare spurt om kjÃ¸p foretatt i lÃ¸pet
+av siste Ã¥r og ikke om nÃ¥r kjÃ¸pet ble foretatt i denne perioden. Vi
+har da ikke data om hvordan eventuell misnÃ¸ye har forandret seg over
+tid. En viktig indikasjon pÃ¥ en revurdering ville vÃ¦re om misnÃ¸yen
+minsket over tid, slik at de som rettopp hadde bestilt eller kjÃ¸pt i
+gjennomsnitt var mer misnÃ¸yde enn dem som ble spurt pÃ¥ et senere
+tidspunkt.
+
+Dette tredje mulige forlÃ¸pet ville vÃ¦re underliggende i forhold til
+kjÃ¸psmisnÃ¸yesvarene foran: MisnÃ¸yen er i de tidligere kapitlene
+behandlet uavhengig av mulige endringer i tiden etter kjÃ¸pet. Om et
+slikt forlÃ¸p forekom, ville det imidlertid avtegnes ved at endel av
+kjÃ¸perne pÃ¥ et tidligere tidspunkt var mer skeptiske til sitt kjÃ¸p enn
+det de oppgir pÃ¥ undersÃ¸kelsestidspunktet. Dette kan i tilfelle gi en
+viss undervurdering av omfanget av kjÃ¸psmisnÃ¸yen.
+
+ForlÃ¸pet kan videre bidra til Ã¥ svekke misnÃ¸yde kjÃ¸peres sÃ¸king etter
+lÃ¸vkunnskap og henvendelse til selgeme. Det blir en mulig faktor som
+kan bidra til Ã¥ forklare at angrefristsystemet ikke blir oftere
+benyttet av kjÃ¸perne.
+
+Lambert og Lambertfootnote:[LAMBERT , W.W. og LAMBERT, W.E. Social
+Psychology. New Jersey, August 1964, Side 47-68 FESTINGER,
+L. Conflict, Decision, and Dissonance. Stanford, California 1964
+s. 155-158 HEIDER, F. The Psychology of Interpersonal Reletions. New
+York 1958] viser til en rekke "eksempler pÃ¥ at en person forandrer sin
+egen holdning for Ã¥ redusere inkonsistensen mellom den og sin
+atferd. Forskningen har videre demonstrert at nÃ¥r folk er presset til
+Ã¥ opptre pÃ¥ en mÃ¥te som er inkonsistent med deres holdninger, er
+holdningsendring mer sannsynlig om presset ikke er for sterkt." "Etter
+Festingers teori er behovet for Ã¥ redusere inkonsistens eller
+psykologisk "dissonans" sterkere jo sterkere inkonsistensen er."
+Ãhlander gir i "Forbrugerproblemer og forbrugerpolitik" blant annet en
+oversikt over forskningsresultater om effektene av kognitiv dissonans
+pÃ¥ tilfredsheten med kjÃ¸pfootnote:[ÃHLANDER, Folke. "Skal mÃ¥let for
+forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds forbruger?" i Jensen og Ãhlander,
+"Forbrugerproblemer og forbrugerpolitik" Albertslund 1977. SÃ¦rlig side
+278-280].
+
+Konklusjon:
+
+I denne undersÃ¸kelsen har vi ikke med et variabelsett som tillater en
+mer fullstendig analyse av prosessene pÃ¥ holdningssiden. Dette ville
+ha krevd en omfattende forstudie som intensivt og detaljert
+gjennomgikk hele kjÃ¸psprosessen hos hver enkelt kjÃ¸per. I neste omgang
+mÃ¥tte det bygges opp en modell som blant annet omfattet variablene i
+fig. 6.2 og som i tillegg brakte inn tidsdimensjonen, dvs. kjÃ¸ps- og
+etterkjÃ¸psprosessen bÃ¥de pÃ¥ holdning og atferdssiden. 38. Modellen i
+Figur 3.2 baseres pÃ¥ tilbud - kjÃ¸p - kjÃ¸pserfaring - etterkjÃ¸psatferd
+(lovkunnskap og henvendelse til selger) i
+tidsrekkefÃ¸lge. Variabelvalget er konsentrert om forhold som kan
+belyse virkninger av angrefristloven. FormÃ¥let er ikke Ã¥ belyse en
+helhetlig kjÃ¸psprosess eller deler av denne ut fra generell teori om
+holdningsdannelse og -forandring. Ut fra funnene i denne undersÃ¸kelsen
+og ut fra generell teori og andre funn pÃ¥ holdnings- og
+kommunikasjonsomrÃ¥det mÃ¥ vi begrense konklusjonen til at ForlÃ¸p 2 og 3
+synes mer sannsynlig enn ForlÃ¸p 1 for den overveiende del av misnÃ¸yde
+forbrukere.
+
+=== Om de generelle mÃ¥l og hovedfunnene i undersÃ¸kelsen
+
+Om hovedformÃ¥let med lovtiltaket er Ã¥ beskytte forbrukerne ved
+direktesalg ved at selgere og foretak som benytter
+utilbÃ¸rlige. salgsmetoder innstiller sin virksomhet eller slÃ¥r inn pÃ¥
+andre veier (MÃ¥l 3) er det nok at tilstrekkelig mange forbrukere hever
+kjÃ¸pene. Det er ikke nÃ¸dvendig at alle eller de fleste misnÃ¸yde
+forbrukere benytter sin fragÃ¥elsesrett, dvs. at denne retten blir
+reell slik som forutsatt i MÃ¥l 2.
+
+Lovutvalget grunnet sine forslag blant annet pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse
+av hvor mange forbrukere som ville.benytte en rett til Ã¥ gÃ¥ fra en
+avtale inngÃ¥tt ved dÃ¸rsalg. 19 pst. sa at de ville benytte en slik
+rett. Funnene og erfaringer fra selgersiden viser at bare hver tiende
+eller enda fÃ¦rre kjÃ¸pere fÃ¸lger opp en slik intensjon.  Materialet gir
+grunnlag for Ã¥ si at de betingelsene som mÃ¥ oppfylles er for mange og
+for kompliserte for at angrefristsystemet skal fÃ¥ en reell betydning
+for noen stÃ¸rre andel av forbrukerne og dermed for selgere og foretak
+som mÃ¥tte benytte utilbÃ¸rlige salgsmetoder.
+
+NÃ¥ kan direktesalgsfirmaer likevel ha begrenset bruken av utilbÃ¸rlige
+salgsmetoder selv om angrefristsystemet bare gir fÃ¥ fragÃ¥elser for
+selgere og foretak. Vi har ikke materiale i denne undersÃ¸kelsen om
+eller i hvilken grad dette har skjedd. I prinsippet kan en slik
+bedring skyldes at selgersiden har en oppfatning av at lovreguleringen
+begrenser arbeidsmulighetene 1 forhold til tidligere f.eks. ved at de
+forventer hÃ¸ye hevingsandeler 1 salgsvirksomheten. OgsÃ¥ innfÃ¸ringen av
+en egen lov om markedsfÃ¸ring stiller Ã¸kende krav til at hensynet til
+forbrukerne blir fulgt opp.
+
+Om samfunnet kan oppnÃ¥ en forbedret salgspraksis uten direkte Ã¥ gÃ¥
+veien om et postulert etterkjÃ¸psforlÃ¸p, mÃ¥ man reise spÃ¸rsmÃ¥let om det
+er nÃ¸dvendig Ã¥ bygge lovtiltaket utelukkende pÃ¥ dette ene blant flere
+mulige og minst like sannsynlige etterkjÃ¸psforlÃ¸p.
+
+Slik fragÃ¥elsesopp!egget fremtrer i denne undersÃ¸kelsen blir den
+enkelte kjÃ¸per overlatt ansvaret for om MÃ¥l 3 blir nÃ¥dd, og de
+negative konsekvenser for selgere er begrenset til Ã¥ godta heving av
+kjÃ¸p eller bestillinger i forholdsvis fÃ¥ enkelttilfeller. SÃ¥ lenge
+antallet fragÃ¥elser er lavt og lovens gyldighetsomrÃ¥de begrenset, kan
+angrefristsystemet vanskelig foranledige eventuelle omlegginger i
+salgsoppleggene direkte: Risikoen for selgerfirmaene blir for liten.
+
+Har forbrukerne fÃ¥tt noen reell fragÃ¥elsesrett ved varekjÃ¸p foretatt
+ved direktesalg som formulert i
+
+MÃ¥l 2?
+
+Ser en pÃ¥ lovteksten har forbrukerne fÃ¥tt en slik fragÃ¥elsesrett. Ser
+en pÃ¥ konsekvensene av lovtiltaket pÃ¥ omrÃ¥dene lovkunnskap heving av
+kjÃ¸p og avbestillinger, - mÃ¥ man kunne konkludere med at
+fragÃ¥elsesretten kun i begrenset omfang nÃ¥r fram til den enkelte
+kjÃ¸per.
+
+Utover dette kan funnene i undersÃ¸kelsen oppsummeres 1 falgende
+punkter:
+
+1. At det er dÃ¥rlig samsvar mellom forbrukernes rettsoppfatninger pÃ¥
+   omrÃ¥det og lovens gyldighetsomrÃ¥de og at denne mangel pÃ¥ samsvar i
+   hovedsak gÃ¥r i kjÃ¸pernes disfavÃ¸r.
+2. at den opplysningsplikt som er pÃ¥budt i loven bare i begrenset grad
+   har fÃ¸rt til en bedret lovkunnskap i de kjÃ¸pergrupper som skulle ha
+   spesielt behov for slike opplysninger.
+3. At selgerens muntlige opplysninger heller bidrar til Ã¥ senke
+   kjÃ¸pemotstanden enn til Ã¥ Ã¸ke den.
+4. At bestemmelsene om at fristen lÃ¸per fra bestilling og ikke fra
+   levering og at retten til Ã¥ omgjÃ¸re kjÃ¸pet bortfaller ved kontant
+   en begrenser lovens gyldighetsomrÃ¥de sterkt.
