X-Git-Url: http://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/556f09aae194ead417b8c33a3738106d27503075..2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d:/rapport-kap07.adoc?ds=inline

diff --git a/rapport-kap07.adoc b/rapport-kap07.adoc
new file mode 100644
index 0000000..117a877
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap07.adoc
@@ -0,0 +1,586 @@
+== Lovkunnskap
+
+[quote]
+"KjÃ¸peren kan fragÃ¥ avtalen eller ordren nÃ¥r han underretter selgeren
+innen utgangen av den 10. dag som fÃ¸lger etter den dag kjÃ¸peren
+inngikk avtalen eller innga ordren (angrefrist)." (prg. 2).
+
+=== Hvilken kunnskap forbrukerne trenger og hvordan de kan fÃ¥ den
+
+Lovutvalget ansÃ¥ "det som meget vesentlig at kjÃ¸peren gjÃ¸res
+oppmerksom pÃ¥ sine rettigheter pÃ¥ en sÃ¥ effektiv mÃ¥te som
+mulig...". For Ã¥ sikre kjÃ¸perne den nÃ¸dvendige.  informasjon, ble
+selgeren i prg. 4 pÃ¥lagt en informasjonsplikt.
+
+I foregÃ¥ende kapittel er det vist at en ikke liten del av kjÃ¸perne var
+misnÃ¸yde med det kjÃ¸p de har foretatt. Angrefristen vender seg fÃ¸rst
+og fremst til denne gruppe.  Meningen er at de skal ha skriftlig
+informasjon om fristen tilgjengelig etterat kjÃ¸pet eller ordren er
+inngÃ¥tt, slik at de kan bli oppmerksomme pÃ¥ sine rettigheter. I dette
+kapitlet vil vi beskrive de virkninger informasjonstiltakene har hatt.
+
+Prg. 4 tar bare sikte pÃ¥ Ã¥ gi informasjon om lovens rettigheter
+individuelt til hver enkelt kjÃ¸per. Skal forbrukerne som gruppe
+orienteres, kreves andre opplysningstiltak. I de to fÃ¸rste Ã¥r loven
+virket omhandlet radioprogrammer direktesalg og . angrefrist, annonser
+ble rykket inn i dagspressen av Statens informasjonstjeneste og loven
+omtalt i Forbrukerrapporten. ForbrukerrÃ¥det har ogsÃ¥ gitt ut en
+brosjyre om loven.  Dagspressen har hatt artikler og nyhetsmeldinger
+om direktesalg og angrefrist.
+
+I utgangspunktet bÃ¸r vi kunne regne med at alle forbrukere kan ha et
+visst kjennskap til angrefristen, og at kjÃ¸perne vil ha noe mer
+detaljert kunnskap en ikke-kjÃ¸pere. En trenger da et
+undersÃ¸kelsesopplegg som skiller mellom de lovoppfatninger folk flest
+vanligvis har og den tilleggskunnskap kjÃ¸perne kan ha fÃ¥tt. Dette
+kapittel bygges pÃ¥ en sammenligning av et utvalg av kjÃ¸pere og ett
+utvalg ikke-kjÃ¸pere. Differansen mellom disse to gruppene kan med
+visse reservasjoner, betraktes som virkninger som skriver seg fra
+foretatte angrefristkjÃ¸p. Reservasjonene er drÃ¸ftet i kapittel 4. Vi
+kan foreta kontroller for de medvirkende faktorer vi har data om, og
+det er gjort for de tabellene som presenteres 1 dette kapittel
+ogsÃ¥. Videre sammenligner vi to grupper som pÃ¥ forhÃ¥nd kanskje ikke er
+helt identiske, de kan avvike fra hverandre pÃ¥ enkelte punkter som vi
+ikke kan kontrollere for. Dette tilsier forsiktighet i tolkningen av
+resultatene. Imidlertid er utvalgene representative for de grupper de
+er trukket fra, slik at denne reservasjonen bare gjelder ved
+sammenligning mellom kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere.
+
+Dette kapittel konsentrerer seg om den lovkunnskap forbrukerne har og
+hvordan de har fÃ¥tt denne kunnskap.  Avsnitt 7.2 og 7.3 omhandler
+lovkunnskap og feilkunnskap om lovens bestemmelser. Avsnitt 7.4 og 7.5
+tar for seg de faktorer som henger sammen. med lovkunnskap.
+
+De to avsluttende avsnitt tar opp i hvilken grad folks kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+resulterer i at de benytter seg av retten til Ã¥ angre, og om sosiale
+forskjeller har noen betydning for dette.
+
+=== Hvilken lovkunnskap har forbrukerne
+
+For at loven skal virke slik den er tiltenkt mÃ¥ kjÃ¸perne kjenne
+til at de har en. angrefrist. Men en slik kunnskap har liten verdi om man ikke
+vet noe om hvilke salgsformer den gjelder for, hvor lang den er og nÃ¥r den
+regnes fra. At angreretten mistes ved kontant betaling og at den ikke. omfatter
+tjenester, kan ogsÃ¥ vÃ¦re nyttig Ã¥ vite.
+
+Loven omfatter flere bestemmelser enn de fire som er tatt med i
+undersÃ¸kelsen, men man kan ikke forvente at kjÃ¸perne eller andre
+forbrukere, skal vite f.eks. om avhenting av avbestilt vare, om
+formularets betydning, m.v. Dette avsnitt beskriver lovkunnskap pÃ¥
+fÃ¸lgende omrÃ¥der:
+
+ * Om angrefristen eksisterer
+ * hvor lang fristen er og fra hvilket tidspunkt den regnes
+ * hvilke salgsformer den gjelder for
+ * om fristen omfatter varer og tjenester og betalingens betydning.
+
+==== Kjenner forbrukerne til en angrefrist?
+
+PÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥l om man har hÃ¸rt om en lovbestemt angrefrist
+("angrefristloven"), fÃ¥r en fÃ¸lgende fordeling!
+
+FIXME Lag tabell 7.1 Kjennskap til loven
+
+StÃ¸rstedelen av forbrukerne mener at de har hÃ¸rt om en angrefrist, noe
+fler blant kjÃ¸perne. 18 pst. av kjÃ¸perne sier at de ikke har hÃ¸rt om
+en slik frist.
+
+==== Fristens lengde og starttidspunkt
+
+To spÃ¸rsmÃ¥l dekker disse punkter: Det fÃ¸rste tar opp hvor lang denne
+fristen er. I tabellene er det bÃ¥de regnet prosenter med basis i de
+som har avgitt svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let og hele utvalgene.
+
+FIXME Lag Tabell 7.2 Kjennskap til fristens lengde
+
+
+Begynner fristen Ã¥ lÃ¸pe nÃ¥r avtalen inngÃ¥s - ved bestilling - eller
+nÃ¥r de mottar varene?
+
+FIXME Lag tabell 7.3 Fristens starttidspunkt side 84
+
+Fordelingene viser at kjÃ¸perne er noe bedre orientert om angrefristens
+lengde enn gjennomsnittet, mens forskjellene er noe mindre for
+fristens starttidspunkt.  Postordremarkedet har lenge benyttet
+"returrett" med en bestemt frist regnet fra varens mottak i sin
+reklamevirksomhet overfor forbrukerne. Dette forhold kan virke inn pÃ¥
+folks oppfatning av hvilke rettigheter de har etter deme loven.
+
+En stor andel i utvalgene gir pÃ¥ begge spÃ¸rsmÃ¥lene ovenfor uttrykk for
+at loven gir stÃ¸rre rettigheter enn den faktisk gjÃ¸r. For fristens
+starttidspunkt er det fra 33 til 54 pst. av de som har en mening som
+mener at fristen varer 14 dager eller lenger. Tilsvarende mener fra 52
+til 63 pst. av de som har en mening at fristens starttidspunkt er nÃ¥r
+varen mottas.
+
+==== Salgsformer som omfattes av fristen
+
+Avtalen eller ordren mÃ¥ inngÃ¥s "pÃ¥ annet sted enn fast salgssted for
+selgeren eller representanten" om den skal gjelde.  Vi har spurt om
+ved hvilke typer salg denne. angrefristen gjelder. Det var mulig Ã¥
+avgi flere svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let, og det gir en hÃ¸y samlet prosentsum.
+
+FIXME Lag Tabell 7.4 Salgsformer fristen omfatter side 85
+
+Tabellen viser at noe under halvdelen av forbrukerne knytter fristen
+til dÃ¸rsalgsformen. For de andre salgsformene er det fÃ¥ som kjenner
+til at fristen gjelder. KjÃ¸perne mener at angrefristen gjelder noe
+flere salgsformer enn det representative utvalget.  Angrefristloven
+gjelder ikke postordre, men postordrefirmaene gir ofte returrett fra
+det tidspunkt varen mottas, sÃ¥ svaret kan ikke uten videre
+kategoriseres som feilaktig.  Samlet mÃ¥ man kunne si at fordelene ved
+loven overvurderes endel. Dette bekreftes bl.a. av at nÃ¦r 20 pst. i
+A-utvalget mener at fristen ogsÃ¥ gjelder i forretninger og/eller "ved
+alle salg".
+
+==== Om fristen. omfatter varer og tjenester
+
+Prg. 1 i loven definerer forbrukerkjÃ¸p som "kjÃ¸p fra en yrkesselger i
+denne egenskap av ting som etter forholdene framtrer hovedsakelig til
+personlig bruk for kjÃ¸peren, hans husstand eller omgangskrets eller
+til personlige formÃ¥l ellers". Loven omfatter ikke tjenester.
+
+Vi har spurt om fristen gjelder bare varer, eller om den ogsÃ¥ gjelder
+abonnementer, forsikringer og andre tjenester.
+
+FIXME Lag Tabell 7.5 Om fristen omfatter varer og tjenester side 86
+
+Tendensen er ogsÃ¥ her at lovens omfang overvurderes endel, og noe mer av
+kjÃ¸pergruppen. I de to av tre foregÃ¥ende spÃ¸rsmÃ¥l er ordet "varer" benyttet
+alene, og ikke "varer og tjenester". Antall korrekte svar kan da muligens Ã¸ke
+noe av den grunn, men antakelig ikke sÃ¥ meget.
+
+==== Betalingens betydning
+
+I prg. 3 er det fastsatt at fragÃ¥elsesretten ikke gjelder "etter at
+kjÃ¸peren uten forbehold har betalt kjÃ¸pesummen helt ut....". Med andre
+ord bortfaller angrefristen ved kontant betaling av kjÃ¸pesummen,
+uansett om angrefristlovens Ã¸vrige kriterier er oppfylt.  SpÃ¸rsmÃ¥let
+fikk fÃ¸lgende formulering:
+
+Gjelder fristen bare nÃ¥r varen er betalt fullt ut, eller bare nÃ¥r
+varen ikke er betalt fullt ut - eller i begge tilfelle?
+
+FIXME Lag Tabell 7.6 Betalingens betydning side 87
+
+Den stÃ¸rste delen i utvalgene har den oppfatning at betaling av
+kjÃ¸pesummen ikke fÃ¸rer til at fristen mistes, og det er smÃ¥
+forskjeller mellom de to utvalgene.
+
+Blant dem som mente at
+angrefristen bare gjalt nÃ¥r varen var betalt fullt ut, var det et flertall, 52
+pst., som selv hadde betalt sitt kjÃ¸p innen 10 dager. . Blant dem som mente at
+fristen bare gjalt nÃ¥r varen ikke var betalt fullt ut var det likeledes et
+flertall, 66 pst., som selv ikke hadde betalt fÃ¸r fristen lÃ¸p ut. Det synes som
+om forbrukerne .har tatt utgangspunkt i sin egen situasjon nÃ¥r de vurderte
+betydningene av betalingsformen.
+
+Som en **forelÃ¸pig oppsummering** av svarene pÃ¥ disse fem spÃ¸rsmÃ¥lene
+om lovkunnskap synes det som om kjennskapet til en angrefrist er nÃ¥dd
+ut til stÃ¸rstedelen av forbrukerne. Oppfatningene av hva fristen
+innebÃ¦rer avviker fra de rettigheter loven gir. Mest markert er dette
+for oppfatningen av betydningen av kontant betaling. Blant de i
+A-utvalget som har avgitt lovkunnskapssvar, finner vi ogsÃ¥ et flertall
+feilsvar om fristens starttidspunkt og fristens lengde, og hÃ¸ye
+feilprosenter ogsÃ¥ for de andre spÃ¸rsmÃ¥lene.
+
+Feilsvarene gÃ¥r i en bestemt hovedretning: Forbrukerne har den
+oppfatning at angrefristloven gir dem stÃ¸rre rettigheter enn den
+faktisk gjÃ¸r.
+
+Har nÃ¥ folk svart som de skal pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene?
+
+SpÃ¸rreskjemaet er konstruert slik at en bare fÃ¥r frem svar som
+intervjupersonene aktivt gir. Det er rom for "vet ikke"-svar, samtidig
+som lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥l bare rettes til dem som "har hÃ¸rt om en
+lovbestemt angrefrist". Av alle de spurte sier hver fjerde at de ikke
+har hÃ¸rt om fristen. Blant dem som har hÃ¸rt om fristen er de mange som
+velger "vet-ikke"-alternativet pÃ¥ de enkelte spÃ¸rsmÃ¥l. Denne bruk av
+"vet ikke"-svar skulle indikere at de som gir et svar mener seg Ã¥ ha
+en viss oppfatning av loven.
+
+En mÃ¥ kunne si at de standpunkter som inntas i en forstand er
+velbegrunnede. Intervjupersonene svarer sÃ¥ godt de kan pÃ¥ hvordan de selv
+oppfatter fristen, det vÃ¦re seg riktig eller galt ut fra lovformuleringene. 29.
+
+Erfaringene fra forundersÃ¸kelsen bekrefter ogsÃ¥ at folk svarer slik at de
+oppfatter at fristen mÃ¥ vÃ¦re. Et uttrykk for dette var at intervjupersoner ved
+tvil om riktig svar, motiverte svaret med at "om det ikke er sÃ¥nn, sÃ¥ burde det
+vÃ¦re det ".
+
+[quote]
+- Hvordan kan det ha seg at folks oppfatning av sine rettigheter
+avviker sÃ¥ meget fra lovens bestemmelser?
+
+Det er mulig at det ikke er forbrukernes oppfatning av hva en
+angrefrist omfatter som er ukorrekt, men at de rettigheter loven gir
+er for snevre ut fra det svÃ¦rt mange av de intervjuede anser som
+rimelig.
+
+=== Lovkunnskap og feilkunnskap
+
+For Ã¥ kunne gi en mer samlet oversikt over lovkunnskapsnivÃ¥et er det
+konstruert to indekser: en for lovkunnskap og, som det viser seg
+nÃ¸dvendig, en for feilkunnskap. Utregningen er gjengitt i vedlegg 1 og
+bygger pÃ¥ fire av de fem spÃ¸rsmÃ¥lene om lovkunnskap.  SpÃ¸rsmÃ¥let om
+hvilke salgsformer fristen omfatter er av praktiske grunner ikke tatt
+'med. I indeksen for feilkunnskap er det bare tatt med de svar som kan
+medfÃ¸re at den rettighet loven gir kan mistes. Andre feilaktige svar
+er ikke tatt med. JamfÃ¸r vedlegg 1.
+
+FIXME Lag Tabell 7.7 Indeks for lovkunnskap side 89
+
+FIXME Lag Tabell 7.8 Indeks for feilkunnskap
+
+Tabell 7.7 og 7.8 kan vurderes slik:
+
+For Ã¥ miste de rettigheter loven gir er det tilstrekkelig Ã¥ ta feil
+for en av de betingelser loven stiller opp.  Tabell 7.1 viste av 18
+pst. av alle kjÃ¸pere ikke kjente til angrefristen. I tillegg mÃ¥ vi sÃ¥
+regne med de 69 pst. som oppgir ett eller flere feilaktige
+svar. Tilsammen 87 pst. kjenner ikke fristen eller avgir minst ett
+feilaktig svar. Legges grensen ved to feilaktige svar har 65 pst. av
+kjÃ¸perne manglende eller feilaktig kunnskap om loven.
+
+Tabellene viser at forskjellene ikke er sÃ¥ store mellom utvalgene pÃ¥
+dette omrÃ¥det. I A-utvalget er det 86 pst. som ikke kjenner fristen
+eller avgir minst ett feilaktig svar. 35.
+
+Lovkunnskapssituasjonen hos kjÃ¸perne synes ikke i vesentlig bedre enn
+blant ikke-kjÃ¸perne eller i A-utvalget. LovkunnskapsnivÃ¥et er, sett
+for seg, hÃ¸yere hos kjÃ¸perne, men det blir utlignet av at
+feilkunnskapsnivÃ¥et ogsÃ¥ er noe hÃ¸yere i denne gruppen. MÃ¥l 6 fra
+kapittel 30 om at kjÃ¸perne har bedre lovkunnskap enn ikke-kjÃ¸perne
+blir ikke bekreftet.
+
+For at loven skal virke etter hensikten behÃ¸ver en ikke en generell
+Ã¸kning av lovkunnskapsnivÃ¥et hos alle kjÃ¸perne. Det er tilstrekkelig
+at de som har et Ã¸nske om Ã¥ fÃ¥ omgjort kjÃ¸pet vet om sine
+rettigheter. Skaffer kjÃ¸pere som angrer seg bedre Lovkunnskap enn dem
+som er fornÃ¸yd, som postulert: MÃ¥l 7. Med andre ord:
+
+Har kjÃ¸perne som vurderte avbestilling i lÃ¸pet av angrefristen et
+hÃ¸yere lovkunnskapsnivÃ¥ enn dem som ikke foretok en slik vurdering? I
+tabell 7.9 er det gitt en oversikt over dette:
+
+FIXME Lag Tabell 7.9 Avbestillingsvurdering *) etter andel riktige lovkunnskapssvar
+
+Avbestillingsvurdering Ja Nei Vet ikke Pst. Pst. Pst. Alle Tee
+Andel riktige lovkunnskaps- 42.16 44,1 43,6 svar N 915 332 7 564 xx)
+
+*) "Vurderte de kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre 1 lÃ¸pet
+av angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling?"
+
+**) Bare kjÃ¸pere som har avgitt lovkunnskapssvar er tatt med i denne
+tabellen.
+
+Tabellen bekrefter ikke at lovkunnskapen Ã¸ker ved en
+avbestillingsvurdering. Gjennomsnittlig andel riktige lovkunnskapssvar
+av antall avgitte svar ligger i tabell 7.9 noe under gjennomsnittet pÃ¥
+43,6 pst. Vi fÃ¥r en tilvarende fordeling som en benytter indeksen for
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye i stedet for svaret pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om
+avbestillingsvurdering.
+
+Utsagnet i MÃ¥l 7 om at kjÃ¸pere som angrer, i den
+forstand at de har vurdert avbestilling, har bedre lovkunnskap er ikke blitt
+bekreftet.
+
+=== Meddelelse av lovens betydningen av de ulike kanaler
+
+For Ã¥ avgjÃ¸re om et lovvedtak for de tilsiktede virkninger mÃ¥ vi vite
+om og under hvilke omstendigheter loven fungerer som et effektivt
+meddelelsemiddel.
+
+For angrefristloven vil en kunne skille mellom to hovedomrÃ¥der for
+formidling av lovkunnskap.  En del av informasjonen vil kunne knyttes
+direkte til de enkelte kjÃ¸p, til lesing av angrefristskjemaet og til
+muntlig orientering fra selgeren. PÃ¥ den annen side har vi sÃ¥ den
+informasjon som nÃ¥r husholdene via andre kanaler: Radio, fjernsyn,
+dagspresse og forbrukerorganenes informasjonsvirksomhet.
+
+Alle som svarte pÃ¥ lovkunnskapsspÃ¸rsmÃ¥lene fikk spÃ¸rsmÃ¥l om hvordan de
+ble oppmerksom pÃ¥ angrefristen. Svarene er gjengitt i tabell 7.10 og
+gir en viss indikasjon pÃ¥ betydningen av de ulike kildene:
+
+FIXME Lag Tabell 7.10 Fordeling etter fra hvilken kilde man ble oppmerksom pÃ¥ fristen
+
+*) Noen intervjupersoner har avgitt flere svar.
+
+Aviser og tidsskrifter oppgis som den vanligste kilden for Ã¥ bli
+oppmerksom pÃ¥ fristen.  Deretter fÃ¸lger radio og fjernsyn,
+opplysninger fra selger, kjente og brosjyrer etc. Opplysninger fra
+selger den oppgis av 25 pst. av kjÃ¸perne, og kommer etter aviser og
+tidsskrifter og radio/TV.
+
+FÃ¥r disse svarene noen betydning for den lovkunnskap en oppnÃ¥r? En
+MCA-analyse avkrefter at svarene 1 tabell 7.10 samlet ikke kan
+forklare forandringer i lovkunnskapsnivÃ¥et hverken i kjÃ¸per- eller
+ikke-kjÃ¸per-utvalget.
+
+Vi har spurt kjÃ¸perne om de "fikk et skjema med opplysninger om
+angrefristen overlevert ved bestillingene". SpÃ¸rsmÃ¥let er ment Ã¥ dekke
+bÃ¥de egne skjemaer i tillegg til selve avtalen eller bestillingen, sÃ¥
+vel som de tilfeller der orienteringen er trykket pÃ¥ samme ark som
+avtaleteksten.
+
+Svarene fordelte seg slikt
+
+176 av kjÃ¸perne sier at de er oppmerksomme pÃ¥ at de fikk et eget
+skjema.  Andelen Ã¸ker med Ã¸kende kjÃ¸pesum, fra 12 pst. for varer under
+200 kroner, til 29 pst.. for varer mellom 200 og 500 kroner, - og til
+omkring 40 pst. for varegruppene over 500 kroner.
+
+Tabell 7.11 viser at bare hver fjerde kjÃ¸per har registrert de
+skriftlige angrefristopplysningene.  En av betingelsene for Ã¥ komme
+med i kjÃ¸pergruppen er at en har "betalt en tid etter
+bestillinger". Det vil si at kontantkjÃ¸pere ikke skal vÃ¦re inkludert i
+dette utvalget.
+
+En forklaring kan vÃ¦re at kjÃ¸perne ikke har lagt merke til eller ikke
+husker disse opplysningene 60 pst. av kjÃ¸perne svarer imidlertid et
+klart nei til at de har mottatt opplysningene.
+
+Loven vender seg ikke til alle kjÃ¸pere, men til de kjÃ¸pere som kan ha
+et Ã¸nske om Ã¥ avbestille varen. Har denne gruppen registrert mottak av
+angrefristskjemaet oftere enn de andre, slik det er formulert 1 MÃ¥l 7
+og 8. Tabell 7.12 gir en oversikt over dette etter indeksen for
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye:
+
+FIXME Lag tabell 7.12 Mottak av angrefristskjema etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+93 46. Tabellen viser at Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye i liten grad
+avspeiles i at kjÃ¸perne aftere registerer at de har fÃ¥tt skriftelige
+angrefristopplysninger. MÃ¥l 7 er pÃ¥ dette punkt ikke blitt bekreftet av
+materialet. Det gjenstÃ¥r da det forhold at en stor del av selgerne ikke har
+utfÃ¸rt den opplysnings-plikt de er pÃ¥lagt. Selv om det gis et rimelig rom for
+at folk har fÃ¥tt opplysninger de ikke har registrert, gjenstÃ¥r den konklusjon
+at en stor del av forbrukerne, og kanskje et flertall, ikke har fÃ¥tt de
+opplysninger de har krav pÃ¥. MÃ¥l 4 i kapittel tre og at selgerne skal gi
+kjÃ¸perne et skjema med angrefristopplysninger er ut fra kjÃ¸per opplysninger,
+bare. oppfylt i begrenset grad. Dette blir nÃ¦rmere drÃ¸ftet i kapittel 10. 47.
+Skjemamottakerne ble spurt om de hadde lest skjemaet fÃ¸r angrefristens utlÃ¸p.
+Vel halvparten oppgav at de hadde lest skjemaet grundig fÃ¸r fristen utlÃ¸p, 68
+oppgav flyktig lesning. 12 svarte ""har ikke lest"" og 4 "vet ikke't, Det har
+forekommet at avtaler eller bestillinger er tilbakedatert av selgere slik at de
+pÃ¥ den mÃ¥ten kan unngÃ¥ at kjÃ¸peren benytter angrefristen. Derfor har vi spurt
+om de sÃ¥ etter om skjemaet var tilstrekkelig ufylt og at datoen var riktig. 57
+pst. sa da at de sÃ¥ etter, 16 pst. sÃ¥ ikke etter og 25 pst. svarte ""vet ikke",
+48. Vi spurte videre alle kjÃ¸perne om selgeren pÃ¥ egen hÃ¥nd redegjorde for
+innholdet 1 avtalen (kontrakten), ogs hvis det ble bekreftet, om selgeren la
+vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. Ordet ""skjema"Â» dekker her bÃ¥de selve
+avtalen eller bestillingen og angrefristopplysningene. 34 pst. av kjÃ¸perne
+svarte at selgeren redegjorde for innholdet. Disse 34 pst. fikk spÃ¸rsmÃ¥l om
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare. angrefristen. 24 pst. av disse 246 svarte at
+selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen, 33 pst. oppga at selgeren nevnte
+den, mens 34 pst. sa at selgeren ikke nevnte noe om den. De resterende 10 pst.
+valgte alternativet husker ikke/i tvil. 49. Selv om skriftelige eller muntlige
+opplysninger om angrefristen ikke nÃ¥r frem til alle forbrukere, kan
+opplysningene fÃ¸re til et bedre lovkunnskapsnivÃ¥ hos de forbrukere som fÃ¥r slik
+informasjon. I tabell 7.13 har vi samlet oversikten over andelen riktige
+lovkunnskapssvar etter som de har mottatt skjema muntlig selgerorientering.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+94 50. Tabell 7.13 Andel riktige lovkunnskapssvar etter mottak av
+skjema og selgerorientering Gjennomsnittlig Andel riktige antall avgitte
+lovkunnskapssvar*) lovkunnskapssvar Alle med lovkunnskaper 44 sÃ¸ a.
+Mottak.av.skjema Fikk skjema med opplysninger om angrefristen.levert 59: pst.
+3,36 (168) Fikk ikke skjema 40 ya (919) Husker ikke 36 3,25 (77) n=564 b.
+Skjemalesing Fikk lest skjemaet fÃ¸r angrefristens utlÃ¸p, - grundig 55 pst.
+34,36 (89) - flyktig Bo 3,32 (66) Nei (10) -- Vet ikke (3) .e - n=168 51. c.
+Selgerorientering om skjenagt Om selgeren pÃ¥ egenhÃ¥nd redegjorde for innholdet
+1 av- talen (kontrakten. Ja 48 pst. 3,37 (211) Nei 42 3,23 (235) Vet ikke 3,14
+(118) n=564 d. Selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare angrefristen. â La vekt pÃ¥ Ã¥
+forklare 54 pst. 3,,45 (58) Nevnte den 54 3.444 (71) Nevnte ikke noe om fristen
+36 Fel (98) Vet ikke .e 3,28 (18) n=211 52. e. Kombinasjon av opplysningene
+under a. og d. Mottak av Selger- skjema orientering Ja Ja SÃ. pst. (93) - Ja
+Nei 52 (75) Nei Ja 48 (31) Nei Nei 39 (288) *) Prosentbasis: KjÃ¸pere som avgir
+svar pÃ¥ minst ett lovkunnskaps-spÃ¸rsmÃ¥l
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+95 53. Andelen riktige lovkunnskapssvar stiger fra 40 til 55 pst
+nÃ¥r man vet at man har mottatt skriftelige angrefristopplysninger. SpÃ¸rsmÃ¥let
+om man i tillegg har lest skjemaet flyktig eller grundig gir ikke noen
+ytterligere Ã¸kning i svarandelen. Selgerens muntlige forklaring gir en Ã¸kning
+til samme nivÃ¥ som mottak av skjema, til ca. 55 pst. En kombinasjon av skjema
+er at selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare fristen gir 57 pst. riktige svar. 54.
+Gjennomsnittstallene for antall avgitte lovkunnskapssvar ligger mellom 3,14 og
+3,45 pst. Forskjellene er jevnt over smÃ¥. Hvilken betydning den muntlige
+selgeorienteringen om angrefristen i. forhold til de skriftlige opplysningene?
+I tabell 8.3 har sammenholdes de to faktorene: 55. Tabell 7.14 Lovkunnskap*)
+etter mottak av angrefristopplysninger og selgerorientering om fristen Selger-
+Mottak av skjema: Prosent- orientering: Ja Nei forskjell Ja 86 pst. 74 pst. Â«12
+195) (43) 12 pst. Nei 65 pst. 41 pst. + 24 (81) (513) Prosentforskjell +21 *+
+33 n=7.32 *) Andel fra og med 26 pst. riktige lovkunnskaper. Dette skille er
+valgt for Ã¥ fÃ¥ en deling av intervjupersonene i to jevnstore grupper.
+Prosentbasist+ alle kjÃ¸pÃ©re Tabell 7.13 e og 7.14 har ulik prosentbasis,
+henholdsvis andel riktige lovkunnskapssvar og andel kjÃ¸pere med over eller
+under 26 pst. riktige svar. 56. Tabellen viser at lovkunnskapsnivÃ¥et
+gjennomsnittlig Ã¸ker noe mer med selgerorientering enn med mottak av skjema.
+Tilsammen Ã¸ker andelen med mer enn 26 pst. riktige lovkumskapssvar fra 41 pst.
+til 86 pst. ved mottak av angrefristskjema og med muntlig selgerorfentering om
+fristen. Differansen mellom prosentdifferanse for disse to variablene er 12
+pst., sÃ¥ en kan si at det 1 noen grad er
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+96 slik at de selgere som leverer skjema ogsÃ¥ orienterer muntlig
+om fristen. Tabellen viser at hele 70 pst. av kjÃ¸perne, 513, er pÃ¥ laveste
+informasjonsnivÃ¥: Uten selgerorientering muntlig eller skriftlig. Det mÃ¥
+understrekes at feilkunnskapsnivÃ¥et er pÃ¥ hÃ¸yde med lovkunnskapsnivÃ¥et og at
+tolkningene av tabellen i dette avsnittet er foretatt isolert fra dette. Dr 7.5
+Hvilke faktorer gir Ã¸ktlovkunnskap? I forrige avsnitt har vi gjennomgÃ¥tt
+hvilken betydning hvert enkelt kjÃ¸p og hvordan man ble oppmerksom pÃ¥
+angrefristen har fÃ¥tt for lovkumskapen. De opplysninger som gis om loven kan
+ogsÃ¥ ha en kumulativ virkning, slik at intensjonene om bedret lovkunnskap kan
+nÃ¥s over tid. Videre kan ogsÃ¥ ulike forbrukergrupper ha forsjellige sjanse til
+Ã¥ erverve den nÃ¸dvendige kunnskap. En rekke undersÃ¸kelser viser at utdaming kan
+vÃ¦re en faktor som kan gi kunnskapsmessige utslag ogsÃ¥ pÃ¥ forbruk eromrÃ¥det.
+58. Fig 7.1 gir en oversikt over de grupper av faktorer som kan pÃ¥virke
+lovkunnskapen. Den bygger pÃ¥ fig. 3.2. i kapittel 3 med to endringer.
+KjÃ¸pserfaringen spesifisert i tre punkter som kan ha direkte betydning for den
+lovkunnskap en fimer. Samtidig er de sosiale bakarunnsvariable med som mulige
+direkte pÃ¥virkningsfaktorer. O9 Fig 7.1 Forhold som kan pÃ¥virke lovkunnskapen
+Skriftlige opp- lysninger Muntlig orientering fra selger KjÃ¸psmisnÃ¸ye/
+avbe-stillingsvurdering Antall angrefrist- re EE Lov- kunnskap Andre lov- Ã¥
+eaSosiale kunnskaps- bakgrunns- kilder variable I Egne retts- retts- |
+oppfatninger
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+97 60. For Ã¥ vurdere den relative betydning av alle de faktorer
+som inngÃ¥r i fig. 7.1 har vi foretatt en serie MCA-analyser med ulike
+kombinasjoner av mulige forklaringsfaktorer. Som resultatvariabel (avhengig
+variabel) har vi benytter prosentandelen riktige lovkunnskapssvar. Analysene
+viser ingen korrelasjon mellom de sosiale bakgrunnsvariable som inngÃ¥r i fig.
+3.2 og LovkunnskapsnivÃ¥et. Lovkunnskapen stiger heller ikke med flere.
+angarefristkjÃ¸p.,, Ã¸kende k JÃ¸psmi snÃ¸ye/avbestillingsvurdering. 61. De eneste
+faktorer som i noen grad kan forklare forskjellene i lovkunnskapsnivÃ¥ er
+selgerorienteringen om angrefristen og skjemalesning. Disse to faktorer er i
+noen grad innbyrdes korrelerte. Beregningene viser at 8,3 pst. av variansen i
+lowkunnskapsnivÃ¥et kan tilskrives selgerorientering og skjemalesing.
+Tilsvarende analyser for forskjeller i feilkunnskap viser meget liten
+korrelasjon med de mulige forklaringsfaktorer som inngÃ¥r i undersÃ¸kelsen. Vi
+finner heller ikke noe samsvar mellom ikke- kjÃ¸pernes svar pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om
+hvordan de ble oppmerksom pÃ¥ fristen - og lovkunnskapsnivÃ¥et. Det er ogsÃ¥
+foretatt MCA-analyser der bakgrunnsvariablene er tatt med. De gir ikke utslag
+av betydning. 62. Dette betyr da at vi i den videre drÃ¸fting av funnene om
+lovkunnskap og forhold som pÃ¥virker denne kan konsentrere oss om tabell 7.13 og
+7.14. De samler de viktigste dataene om de forhold som pÃ¥virker
+lovkunnskapsnivÃ¥et selv nÃ¥r vi kontrollerer for de andre mulige faktorer som
+kan pÃ¥virke lovkunmnskapsnivÃ¥et. 63. 7.6 Angrefristen. et ekstra salgsargument?
+I uttalelsen om lovforslaget fra. ForliksrÃ¥det i Bergen kommune ble det pÃ¥pekt
+at "det er meget mulig at nettopp denne form for omsetning kommer til Ã¥ gripe
+enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om "angrefrist" for kontrakter inngÃ¥tt
+i kjÃ¸perens eget hjem." Ut fra denne vurdering var vi interessert i om selgerne
+i praksis benyttet fristen som et salgsargument. Utsagnet er formulert i MÃ¥l
+17: En angrefrist vil fÃ¥ den virkning at det blir lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i ens
+eget hjem og at dÃ¸rsalg derfor vil Ã¸ke i omfang. I forundersÃ¸kelsen hadde sn
+med et spÃ¸rsmÃ¥l om
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+98 dettest "Har De inntrykk av at angrefristen blir brukt som
+salgsargument?" Imidlertid ville svaret fÃ¸rst og fremst gi kjÃ¸perens oppfatning
+av selgerens motiv for Ã¥ orientere om fristen. Denne oppfatningen vil nok i for
+stor grad vÃ¦re pÃ¥virket av en rekke forhold under og etter kjÃ¸pet, og ikke
+minst av selgerens personlige fremtreden. 64. I hovedundersÃ¸kelsen har vi sourt
+kjÃ¸perene direkte om de "synes det var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥ r de hadde.
+angrefrist, - eller om fristen betÃ¸d 11 te fra eller til". Vi har i tabell 7.15
+satt dette svaret sammen med svaret pÃ¥ om selgeren la vekt pÃ¥ Ã¥ forklare
+angrefristen, om han eller hun nevnte den eller om den ikke ble nevnt i det
+hele tatt. Tabellen omfatter de 246 kjÃ¸pere som ble spurt om dette. 65. Tabell
+7.15 Angrefristens betydning for kjÃ¸pet etter selgerorientering om angrefristen
+Selgerorientering om angrefristen: Angrefristens Ja, la vekt pÃ¥ Nevnte ikke
+Husker betydning for Ã¥ forklare eller noe om ikke/ kjÃ¸pet: nevnte den fristen
+TOLL pst. pst. pst. Lettere Ã¥ bestille 48 25 Â«T) Betydde lite fra eller til 49
+45 (71) 50 Vet ikke 3 30 (13) 21 Sum 101 pst. 160 EET n= 138 84 24 732 66.
+Blant alle kjÃ¸pere syntes 30 pst. det var lettere Ã¥ bestille varen nÃ¥r
+de hadde. angrefrist, 50 pst oppgir at fristen betydde lite fra eller til.
+Andelen av kjÃ¸pere som syntes det var lettere Ã¥ bestille nÃ¥r de kjente fristen
+stiger fra 25 til 48 pst. etter som selgeren ga orientering om fri: sten eller
+ikke nevnte noe om den. Utsagnet i MÃ¥l 17 kan ikke avkreftes ut fra tabell
+7.15. 61. Vi har ikke materiale som kan bekrefte eller avkrefte uttalelsen om
+at dÃ¸rsalg "kommer til Ã¥ gripe enda mere om seg nÃ¥r en fÃ¥r bestemmelsen om
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+ââ "angrefrist'". Fordelingen i tabell 7.15 bekrefter imidlertid
+hypotesen om at det er lettere for forbrukere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p nÃ¥r de
+kjenner til en angrefrist. Noe som kan bidra til Ã¥ lette salgsarbeidet ved at
+kjÃ¸pemotstanden blir mindre. Lovutvalget var oppmerksom pÃ¥ dette. I) At det kan
+vÃ¦re lettere Ã¥ bestemme seg for et kjÃ¸p med en angrefrist, bekreftes vel ogsÃ¥
+av det faktum at de fleste postordrefirmaer frivillig gir en tidsbegrenset
+returrett fra det tidspunkt varen mottas. 68. 7.7 Hvorfor fimer vi samme atferd
+i alle. forbrukergrupper?. .. .. ... Ulikheter 1 ressursforvaltningen i
+husholdet kan forsterke en ulik fordeling av goder i samfunnet. En rekke
+undersÃ¸kelser de siste Ã¥rene viser at organiseringen av viktige markeder, som
+boligmarkedet og kredittmarket, er med pÃ¥ Ã¥ forsterke de sosiale ulikheter som
+mÃ¥tte eksistere pÃ¥ forhÃ¥nd. I en undersÃ¸kelse om boligmarkedet if Oslo ved
+Institutt for statsvitenskap fant Lars Gulbrandsen og Ulf Torgersen at "mange
+synes Ã¥ oppnÃ¥ en dÃ¥rligere lÃ¸sning enn deres Ã¸konomiske ressurser skulle
+tilsiâ. Dette ble delvis forklart ved mangel pÃ¥ en "offensiv Ã¸konomisk
+holdning". Det synes som om de med lav utdannelse ofte var i en "vente og
+hÃ¥pe"-situasjon,, mens de med hÃ¸yere utdannelse var eller hadde vÃ¦rt i en "prÃ¸v
+Ã¥ skaffe seg"-situasjon med objektivt sett flere valgmuligheter. |) 69.
+Tilsvarende forskjeller finner en pÃ¥ kredittmarkedet. Ola VaagbÃ¸ ved Institutt
+for samfunnsforskning har vist at gruppen med universitets/hÃ¸gskoleutdanning
+hadde et gjennomsnittelig gjenstÃ¥ende lÃ¥nebelÃ¸p som er 164 pst. hÃ¸yere enn
+ungdomsskolegruppen, men at de har en gjennomsnittlig mÃ¥nedlig utgift pr. lÃ¥nt
+krone (renter og avdrag) som er 56 pst. mindre. Dette skyldes se vreldel ig at
+lavinntektsgrupper i mindre grad har banklÃ¥n til finansiere sine varige
+forbruksgoder, men fÃ¥r de dyrere avbetalingslÃ¥n. 2) 70. Hvorfor finner en ikke
+tilsvarende forskjeller mellom ulike forbrukergrupper pÃ¥ direktesalgsmarkedet?
+En grunn kan vÃ¦re at dette markedet ikke har sÃ¥ stor betydning for den velferd
+husholdet oppnÃ¥r, at husholdene eller grupper av hushold virker
+handlingsalternativene tilstrekkelig oppmerksomhet. Skepsisen til direktesalg
+er sÃ¥ utbredt at de fleste forbrukere kan regne sine kjÃ¸p heller som unntak enn
+som regelen for sine imkjÃ¸p.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+100 Ti. Direktesalgstilbudene vender seg til alle grupper av
+forbrukere, og det er fÃ¸rst og fremst boligformen som avgjÃ¸r besÃ¸ksfrekvensene.
+Det kan stille forbrukergruppene likt pÃ¥ den mÃ¥te at de blir oppsÃ¸kt og mÃ¥ ta
+stilling til et salgstilbud. Forbrukernes egen fÃ¸rkjÃ¸psatferd mÃ¥ nÃ¸dvendigvis
+bli sterkt begrenset ved disse salgsformene. Om handlingsalternativene ikke
+vies tilstrekkelig oppmerksomhet og forkjÃ¸psatferden er sterkt begrenset vil
+ikke faktorer som utdanning og sosialt nettverk fÃ¥ samme innvirkning ved
+direktesalg, som f.eks. pÃ¥ boligmarkedet. 72. Muligheten for at det kan vÃ¦re
+ulike faktorer som gir ensartet utfall for ulike grupper gjenstÃ¥r, selv om det
+ikke er materiale i denne undersÃ¸kelsen som indikerer slike bakenforliggende
+forhold. 73. 7.8  Qpsummering Kjennskapet til en angrefrist er nÃ¥dd ut til
+stÃ¸rstedelen av forbrukerne. oppfatningen av hva angrefristloven innebÃ¦rer
+avviker fra de rettigheter som er gitt. Avviket gÃ¥r i en bestemt retning:
+Forbrukerne har gjerne den oppfatning at loven gir dem stÃ¸rre rettigheter enn
+den faktisk gjÃ¸r. En mulig forklaring er at de svarer ut fra en normativ
+oppfatning av. hvordan en slik lov bÃ¸r vÃ¦re og ikke ut fra loven slik den er
+utformet. LovkunnskapsnivÃ¥et er hÃ¸yere hos forbrukere som har foretatt.
+angrefristkjÃ¸p enn hos dem som ikke har foretatt slike kjÃ¸p. Dette blir
+imidlertid . utlignet ved at feilkunnskapsnivÃ¥et ogsÃ¥ 1 denne gruppen er hÃ¸yere
+enn lovkunskapsnivÃ¥et. Feilkunnskap omfatter svar som kan fÃ¸re til at en mister
+de rettigheter loven gir. 74. Lovkunnskapen hos kjÃ¸perne Ã¸ker ikke ved at de
+foretar avbestillingsvurdering eller uttrykker misnÃ¸ye med kjÃ¸pet. Aviser/
+tidsskrifter og radio/tv oppgis oftest som kanaler for Ã¥ bli oppmerksom pÃ¥
+angrefristen. For k JÃ¸perne kommer selger/skjema fra selger som tredje faktor.
+I gjennomsnitt oppgir bare 24 pst. kjÃ¸perne at de har mottatt
+skriftlige.angrefristopplysninger fra selger. Andelen stiger fra 12 til 40 pst.
+etter varens pris, men stiger ikke med Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. 75. Mottak av
+angrefristopplysninger og muntlig
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+101 orientering fra selger Ã¸ker lovkumskapsnivÃ¥et noe.
+Selgerorientering synes Ã¥ ha en noe stÃ¸rre betydning em skriftlige
+opplysninger. Andelen av forbrukere som synes det var lettere Ã¥ bestille, steg
+i de tilfelle der selgeren orienterte om fristen. Hverken sosiale
+bakgrunnsvariable, kilden for Ã¥ bli oppmerksom pÃ¥ fristen, antall angrefristk
+jÃ¸p eller kjÃ¸psmisnÃ¸ye/avbestillingsvurdering gir forskjeller 1
+lovkunmnskapsnivÃ¥. 76. Testing av mÃ¥lformulerinaene i kapittel 3 har fÃ¥tt
+fÃ¸lgende utfalls K MÃ¥l 4 om rettighetsopplysninger fra selger er bare oppfylt 1
+begrenset grad. (Tabell 7.11) MÃ¥l 6 om at kjÃ¸perne har bedre lovkunnskap enn
+ikke-kjÃ¸pere blir ut fra en samlet vurdering ikke bekreftet (Tabell 7.7 og
+7.8). MÃ¥l 7 om at kjÃ¸perne som angrer skaffer seg bedre lovkunnskap enn
+fornÃ¸yde kjÃ¸pere blir ikke bekreftet (Jfr. f.eks. tabell 7.12). MÃ¥l 8 om at
+kjÃ¸pere som har fÃ¥tt skriftlig rettighetsinformasjon har bedre lovkumskap kan
+isolert sett ikke avkreftes, men feilkunnskapsnivÃ¥et er ogsÃ¥ hÃ¸yere for denne
+gruppen. (Tabell 7.8 og Feld), MÃ¥l 17 om at det kan bli lettere Ã¥ foreta kjÃ¸p i
+ens eget hjem med en angrefrist kan ikke avkreftes. (Tabell 7.15). Bare
+skriftlig og ne selgeropplysninger viser Ã¸kning i lovkunnskapsnivÃ¥et. Ãkningen
+1 feilkunnskapsnivÃ¥et fÃ¸lger denne Ã¸kningen, samtidig som mange forbrukere
+synes det blir lettere Ã¥ avbestille med en angrefrist.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+102 KE Fotnoter i kapittel 7. ) Lovutvalgets innstilling Side 18 2
+GULBRANDSEN,, Lars og TORGERSEN, ULF. Unge familier og boligproblemer 1 Oslo -
+teforier om boligmarkedet, sÃ¸king etter bolig, faktisk boligsituasjon.
+Institutt for statsvitenskap Oslo 1975. : 3) VAAGBÃ, Ola. Kredittbruk og
+kredittkostnader i norske husholdninger... Institutt for samfunnsforskning.
+Oslo 1977.
+âââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââââ
+
