X-Git-Url: http://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/556f09aae194ead417b8c33a3738106d27503075..2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d:/rapport-kap06.adoc?ds=inline

diff --git a/rapport-kap06.adoc b/rapport-kap06.adoc
new file mode 100644
index 0000000..abb5ecc
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap06.adoc
@@ -0,0 +1,518 @@
+== Erfaringer med direktesalg
+
+=== Innledning
+
+Dette kapittel sÃ¸ker Ã¥ beskrive de erfaringer folk har: Hvilke vare de
+har kjÃ¸pt og hvor fornÃ¸yd de er med denne handelen.
+
+Et utvalg pÃ¥ 732 forbrukere fikk spÃ¸rsmÃ¥l om sine erfaringer.
+Utvalgskriteriet var at de svarte bekreftende pÃ¥ at "de i lÃ¸pet av
+siste Ã¥r har kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥ messer, spesielle bussturer,
+ved selskapssalg eller lignende og betalt en tid etter bestillingen."
+
+FIXME Lag Tabell 6.1 Varer kjÃ¸pt ved direktesalg side 63
+
+FIXME Lag Tabell 6.2 KjÃ¸p etter salgsform side 63
+
+*) 7 har avgitt to svar.
+
+.KjÃ¸pesummer
+|===
+|                    | Antall kjÃ¸p | Prosent
+| Mindre enn 200 kr  |         333 |  45
+| 200 â 500 kr       |         180 |  25
+| 500 - 1 000        |          99 |  14
+| Mer enn 1 000 kr   |          96 |  13
+| Husker ikke        |          24 |   3
+| Sum                |         732 | 100
+|===
+
+Tabell 6.1 viser at omtrent tredjedelen av salgene er bÃ¸ker. Den neste
+tredjedelen av kjÃ¸pene er delt likt mellom stÃ¸vsugere, tekstiler/sko,
+kjÃ¸kkenutstyr og mÃ¸bler/tepper/persienner. Den gjenstÃ¥ende andel er
+delt mellom flere varegrupper, der "andre varer"" utgjÃ¸r hoveddelen.
+
+Som en kan vente av salgstilbudene, stÃ¥r dÃ¸rsalgene for ca. 60 prosent av
+kjÃ¸pene. Antallet kjÃ¸p er stÃ¸rst for de laveste kjÃ¸pesummene. Vel en
+fjerdedel av kjÃ¸pesummene er pÃ¥ mer enn 500 kr.
+
+64 prosent av kjÃ¸perne er kvinner. Delvis skyldes dette flertallet at
+selskapssalgsformen fÃ¸rst og fremst er rettet not kvinner. Holdes
+denne salgsformen utenfor, blir andelen kvinner 5 prosent Nenne
+overrepresentasjonen pÃ¥ 5 prosent kan skyldes at kvinner er mer
+tilstedvÃ¦rende i husholdningene enn menn og mÃ¸ter
+direktesalgstilbudene oftere. (Jfr. MÃ¥l 11). :KjÃ¸nnsrollemÃ¸nsteret
+avspeiles i at andelen ""hovedforsÃ¸rgere"" blant kjÃ¸perne bare er 39
+prosent, mens den er 48 prosent i det representative utvalget. KjÃ¸pesummene
+er noe hÃ¸yere for mennene i utvalget enn for kvinnene. 57 prosent av
+mennene og ca. 48 prosent av kvinnene oppgir kjÃ¸pesummer pÃ¥ over 200 kr.
+
+Bakgrunnsvariablene utdanningstid,
+yrke, inntekt, kommunetype, befolkningstetthet og alder viser bare smÃ¥
+forskjeller mellom gruppen av kjÃ¸pere og det representative utvalget.
+
+=== Anger og misnÃ¸ye
+
+Lovutvalget tok bÃ¥de sikte pÃ¥ "situasjoner selgeren har opptrÃ¥dt med
+utilbÃ¸rlig press og overrumplingsmetoder og der hvor selgeren ikke sÃ¥
+mye er Ã¥ bebreide, men hvor salget hovedsaklig skyldes en uoverveiet
+innskytelse hos kjÃ¸peren".
+
+Skal forbrukeren kunne nyttiggjÃ¸re seg en "angrefrist" mÃ¥ det
+foreligge et Ã¸nske om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
+kjÃ¸p. Denne "anger" er den nÃ¸kkel som lovens bestemmelser bygger
+pÃ¥. Ved passivitet fra kjÃ¸perens side blir avtalen bindende.
+
+Lovutvalget sÃ¸kte Ã¥ vite hvor utbredt et slikt Ã¸nske eller anger var,
+og fikk utfÃ¸rt en egen intervjuundersÃ¸kelse i 1968. Den undersÃ¸kelsen
+viste at 19 prosent av dem som hadde foretatt kjÃ¸p pÃ¥ dÃ¸ren siste Ã¥r,
+oppga at de hadde Ã¸nsket Ã¥ heve dette kjÃ¸pet. Noe under halvparten av
+dem som Ã¸nsket Ã¥ heve, anfÃ¸rte grunner som tydet pÃ¥ at salget hadde
+prea av overrumpling fra selgerens side eller at de ikke hadde fÃ¥tt
+tenkt seg om.
+
+En kombinasjon av spÃ¸rsmÃ¥l i undersÃ¸kelsen 6 Ã¥r etter, tar sikte pÃ¥ Ã¥
+avklare det samme: Ãnsket om Ã¥ gÃ¥ tilbake pÃ¥ en bestilling eller et
+kjÃ¸p. En rekke utenforliggende faktorer pÃ¥virker de svar en fÃ¥r om
+dette. Da vi spÃ¸r om tidligere kjÃ¸p kan problemstillingen vÃ¦re
+uaktuell - forhold ved kjÃ¸pet hÃ¸rer fortiden til. Videre kan det vÃ¦re
+vanskelig Ã¥ innrÃ¸mme at man har foretatt noe som kan omfattes som "en
+uoverveiet innskytelse", selv overfor en nÃ¸ytral
+intervjuer. Avslutningsvis kan en "anger" ha liten betydning for
+intervjupersoner fordi kjÃ¸pesummen var lav. Slike forhold mÃ¥ tas med i
+betraktningen nÃ¥r spÃ¸rsmÃ¥lene formuleres.
+
+Man mÃ¥ imidlertid gÃ¥ ut fra at intervjupersonene svarer sÃ¥ riktig de
+kan pÃ¥ de spÃ¸rsmÃ¥lene som er stilt.  Erfaringene fra
+intervjuundersÃ¸kelser bekrefter at opplysninger om tidligere atferd
+kan vÃ¦ra mindre avhengige av slike utenforliggende forhold som svar pÃ¥
+vurderings/holdningsspÃ¸rsmÃ¥l. SpÃ¸rsmÃ¥l av begge kategorier er derfor
+benyttet for Ã¥ kunne gi en oversikt over omfanget av "anger". Tre
+spÃ¸rsmÃ¥l registrerer tidligere atferdsuttrykk for mulig misnÃ¸ye - og
+kjÃ¸perens egen vurdering av kjÃ¸pet pÃ¥ intervjutidspunktet:
+
+1. Hvis man bekrefter at man ville kjÃ¸pe samme vare igjen pÃ¥ samme
+   mÃ¥te, burde det vÃ¦re et uttrykk for at man var fornÃ¸yd med kjÃ¸pet
+   og ikke "angret". Vi har derfor spurt om hva kjÃ¸perne ville gjÃ¸re
+   om de fikk tilbudet en gang til og igjen kunne velge: Ville de da
+   kjÃ¸pe varen pÃ¥ denne mÃ¥ten, kjÃ¸pt vare i butikk eller kanskje
+   utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet? 54 prosent av utvalget ville ha
+   kjÃ¸pt igjen pÃ¥ denne mÃ¥ten, 10 prosent ville ha kjÃ¸pt pÃ¥ et annet
+   sted. 17 prosent ville ha utsatt eller ikke foretatt kjÃ¸pet, mens
+   vet-ikke gruppen utgjorde 19 prosent.
+
+2. Et konkret uttrykk for usikkerhet ved kjÃ¸pet ville vÃ¦re om en
+   vurderte kjÃ¸pet sammen med ektefelle, nabo eller andre i lÃ¸pet av
+   angrefristen med tanke pÃ¥ eventuell avbestilling. 36 prosent
+   foretok en slik vurdering, 60 prosent gjorde det ikke.
+
+3. Et utsagn om at en ikke er helt fornÃ¸yd med kjÃ¸pet, vil ogsÃ¥ kunne
+   gi en indikasjon pÃ¥ om man ville benytte seg av en angrefrist. 15
+   prosent av utvalget bekreftet at de "ikke var helt fornÃ¸yd med et
+   slikt kjÃ¸p" siste Ã¥r. Hvis vi bare ser pÃ¥ det siste kjÃ¸pet var 9
+   prosent "ikke helt fornÃ¸yd".
+
+I Marketing Links 1977-undersÃ¸kelsefootnote:[UndersÃ¸kelsen er
+foretatt for Direktesalgsforbundet av Marketing Link a.s og
+dokumentert i tre rapporter: (1) Rapport/direktesalq - dÃ¸rsalg
+ForbrukerundersÃ¸kelse september 1977, Oslo, 27. oktober 1977 29
+side. (2) Analyserapport. for forbrukerundersÃ¸kelse direkte
+salg/dÃ¸rsalg, Oslo, 8. november 1975 6 side.  (3)
+Direktesalg/dÃ¸rsalg. Tilleggsrapport til forbrukerundersÃ¸kelse
+september 1977. Oslo, 28. november 1977 3 side.] er det stillet et
+spÃ¸rsmÃ¥l som gir en vurdering av kjÃ¸pserfaringer. SpÃ¸rsmÃ¥let er
+knyttet til siste kjÃ¸p og svarfordelingen vises i tabell 6.4 sammen
+med fordelingen i vÃ¥r undersÃ¸kelse:
+
+FIXME Lag Tabell 6.4 KjÃ¸psvurdering siste kjÃ¸p side 66
+
+Sammenstillingen i tabell 6.4 viser at andelene som "ikke er helt
+fornÃ¸yd" og har gjort en "dÃ¥rlig handel" er nesten identiske, 8 og 9
+pst. PostenketsundersÃ¸kelsen har en hÃ¸yere "vet ikke"- prosent som
+dels kan skyldes ulik intervjuform og at dels fÃ¦rre i 1977 har en
+positiv eller nÃ¸ytral kjÃ¸psvurdering.
+
+I tabell 6.5 er det foretatt en sammenregning av svarene pÃ¥
+spÃ¸rsmÃ¥lene om gjenkjÃ¸p, avbestillingsvurdering og om en ikke var helt
+fornÃ¸yd. Grunnlaget for sammenregningen er gitt i vedlegg 1.
+
+For Ã¥ fÃ¥ et samlet mÃ¥l pÃ¥ hvor fornÃ¸yd man er med varen er svarene
+regnet sammen. De som ikke ville kjÃ¸pe varen igjen pÃ¥ samme mÃ¥ten -
+som vurderte avbestilling samen med andre eller "ikke har vÃ¦rt helt
+fornÃ¸yd" med kjÃ¸pet er betegnet som "misfornÃ¸yde". De som har svart at
+de ville kjÃ¸pe igjen, at de ikke vurderte avbestilling og avkrefter at
+de "ikke er helt fornÃ¸yde" klassifiseres i gruppen "positive".  Andre
+svarkombinasjoner kommer da mellom disse ytterpunktene, slik det
+fremgÃ¥r i vedlegg 1. Bare svar som gjelder siste kjÃ¸p er tatt med i
+denne indeksen.
+
+FIXME Lag tabell 6.5 KjÃ¸psmisnÃ¸ye side 67
+
+.KjÃ¸psmisnÃ¸ye
+|===
+|           | | | Antall svar | Prosent
+| FornÃ¸yde    | 0 | +++ | 238 |  33
+|             | 1 | -++ | 349 |  48
+| MisfornÃ¸yde | 2 | --+ | 118 |  16
+|             | 3 | --- |  27 |   4
+| Sum         |   |     | 732 | 101
+|===
+
+Tabell 6.5 viser at kjÃ¸perne stort sett gir uttrykk for at de er
+fornÃ¸yde med det kjÃ¸pet. 20 pst. kan ikke beteanes som fornÃ¸yde nÃ¥r
+svarene regnes sammen. For kjÃ¸p ved dÃ¸ren er misnÃ¸yen noe hÃ¸yere enn
+for de andre salgsformene, 24 pst. For de andre salgsformene er
+andelen fra 14 til 16 prosent.
+
+MisnÃ¸yen med kjÃ¸pet er fra 3 til 7 pst. over gjennomsnittet pÃ¥ 20
+pst. for symaskiner, bÃ¸ker, stÃ¸vsugere og
+mÃ¸bler/tepper/persienner. KjÃ¸pere av sminke/ parfyme/toalettartikler,
+andre husholdningsmaskiner og kjÃ¸kkenutstyr er mer fornÃ¸yde, fra 7 til
+14 pst. under gjennomsnittet. De resterende varegrupper, mat og
+parykker/postisjer ligger nÃ¦r gjennomsnittet.
+
+Er det fÃ¸rst og fremst de rimelige varer kjÃ¸perne er misfornÃ¸yd med?
+Tabell 6.6 gir en oversikt over kjÃ¸psmisnÃ¸ye etter varens pris.
+
+FIXME Lag Tabell 6.6 MisnÃ¸ye etter varens pris side 68
+
+Pst. misfornÃ¸yde Antall KjÃ¸pesum under 200 kr 14 358 22500 kr 28 180
+501-1000 kr 25 99 Mer enn 1000 kr 15 96 Vet ikke 29 24 Gjennomsnitt 20
+732 22. MisnÃ¸yen er stÃ¸rst for varer i prisgruppen fra 200 til I 000
+kroner, og synker igjen for kjÃ¸pesummer over I 000 kroner.
+
+KjÃ¸psmisnÃ¸yen er noe over gjennomsnittet i aldersgruppen 20 til 39 ar,
+og da lavere for aldersgruppene fÃ¸r og etter denne perioden. Det er en
+svak tendens til at kvinner er mer misfornÃ¸yde enn menn (+4 pst.).
+
+Det er forskjeller mellom kjÃ¸pere i spredt/tettbygde omrÃ¥der, men
+mÃ¸nsteret er ikke konsistent. Materialet viser heller ikke pÃ¥ dette
+punkt noen forskjell etter husstandens inntekt.
+
+De 110 som "ikke var helt fornÃ¸yde" med sitt kjÃ¸p ble bedt om Ã¥ oppgi
+Ã¥rsakene til sin misnÃ¸ye. 20 oppgir at varen ved nÃ¦rmere ettertanke
+var for dyr, 39 at varen ikke holdt hva den lovet, 13 at de kunne
+kjÃ¸pt bedre/ billigere et annet sted, 13 at de ikke hadde bruk for
+varen og 19 at varen var beheftet med feil. 13 ga andre Ã¥rsaker og 5
+svarte vet ikke.
+
+Hvis varen var beheftet med feil, kan dette vÃ¦re en mangel etter
+kjÃ¸pslovens bestemmelser. 19 av de 110 begrunner sitt svar med feil
+ved varen. 75 peker pÃ¥ forhold som angrefristloven vel tar sikte pÃ¥ Ã¥
+dekke. Forskjellen i samlet kjÃ¸psmisnÃ¸ye, slik den defineres i
+indeksen, viser ikke noe forskjell mellom disse to gruppene. For de
+resterende 18 foreligger det ikke spesifikke opplysninger om grunnen
+til misnÃ¸ye.
+
+I kapittel 9 er det gitt en samlet fremstilling av kjÃ¸psmisnÃ¸ye,
+lovkunnskap.og betydningen av lovbestemmelsene. 254 Bruk av datasom
+skal viss grad av tilfredshet hos kjÃ¸perne krever en nÃ¦rmere faglig
+drÃ¸fting. Svarer de muntlige rapporten til kjÃ¸pernes faktiske
+opplevelser, eller med andre ord, er dataene valide? Om vi godtar at
+de verbale utsagn avspeiler personenes tilfredshet eller utilfredshet,
+kan det fortsatt vÃ¦re problemer med Ã¥ tolke eller vurdere slike
+data. Ãhlander drÃ¸fter disse spÃ¸rsmÃ¥lene i artikkelen "Skal formÃ¥let
+for forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfreds
+forbruger?"footnote:[ÃHLANDER, Folke. "Skal mÃ¥let for
+forbrugerpolitikken vÃ¦re en tilfredsforbruger" i Rask-Jensen og
+Ãhlander. "Forbrugerproblemer og forbrugerpolitikk".  Abertslund
+1977. SÃ¦rlig side 268-831.]. Vanskelighetene med Ã¥ fortolke og Ã¥ bruke
+tilfredshetsmÃ¥linger til forbrukerpolitiske formÃ¥l summeres opp i
+fÃ¸lgende punkter:
+
+ * Polyannahypotesen: At det i kommunikasjonen med andre (i dette
+   tilfelle med intervjuere) er en menneskelig tendens til Ã¥ anvende
+   vurderingsmessig positive ord oftere og i flere sammenhenger enn
+   vurderingsmessig negative ord.
+ * Forventningseffekter: At de intervjuede muligens vil avgi svar, som
+   ikke antyder noe om deres "sanne" tilfredshet, enten fordi de
+   Ã¸nsker Ã¥ glede undersÃ¸keren - gir de svar de tro er Ã¸nsket - eller
+   fordi de tror at det er i deres egen interesse Ã¥ fremstille sine
+   synspunkter uriktig.
+ * Tilfredshet i relasjon til en standards Tilfredshet med et gitt
+   ferdighetsnivÃ¥ eller en gitt miljÃ¸tilstand forsvinner lett og
+   fremkaller en ny og hÃ¸yere standard som lykke/tilfredshet mÃ¥les i
+   forhold til.
+ * Uvitenhet om alternative valgmuligheter.
+ * Effektene av kognitiv dissonans pÃ¥ tilfredshet.
+ * Manglende hensyntagen til langsiktige og samfunnsmessige
+   betraktninger.
+
+De av innvendingene ovenfor som berÃ¸rer validiteten kan bÃ¥de virke i
+retning av en hÃ¸yere og lavere registrering av
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye. Muligheten for en etterkontroll for om og i hvilken grad
+den enkelte faktor ovenfor kan ha hatt innflytelse pÃ¥ svarene blir
+begrenset blant annet av variabelvalget i undersÃ¸kelsen. Men en
+grundig pretesting kan gi en Fore av hvordan forbrukerne oppfatter og
+svarer pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene, om forholdet mellom etterkjÃ¸psprosessen og de
+svar de gir uttrykk for.  ForundersÃ¸kelsen ble gjennomfÃ¸rt nettopp for
+Ã¥ fÃ¥ vurdert validitetsspÃ¸rsmÃ¥lene.
+
+Vi kan vanskelig skaffe data om kjÃ¸pserfaringene pÃ¥ annen mÃ¥te enn Ã¥
+bygge pÃ¥ kjÃ¸pernes muntlige utsagn.  Ã bygge svarene fra flere
+spÃ¸rsmÃ¥l sammen i en indeks, skulle gi en stÃ¸rre trygghet for at
+kravet til validitet og ogsÃ¥ reabilitet bli oppfyltfootnote:[HELLEVIK,
+0. side 259.]. NÃ¥r det samles data om kjÃ¸psmisnÃ¸ye, er det ikke for Ã¥
+gi bedre underlag for Ã¥ oppnÃ¥ forbrukerpolitiske eller
+bedriftsÃ¸konomiske Ã¸nskemÃ¥l om "en sÃ¥ hÃ¸j grad av tilfredsstillelse
+som muligt for forbrukerne"footnote:[ÃHLANDER, Folke.  side
+265.]. Hensikten her er Ã¥ belyse i hvilken grad subjektiv kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+eller "anger" utlÃ¸ser sÃ¸king etter lovkunnskap slik angrefristsystemet
+forutsetter (MÃ¥l 7 og 8). Manglende kunnskap om alternative
+valgmuligheter (reell valgfrihet) og hensyn til langsiktige og
+samfunnsmessige betraktninger blir drÃ¸ftet i kapittel 10.
+
+=== Rasjonelle kjÃ¸p
+
+Rasjonelle kjÃ¸p forutsetter en viss planlegging. En bÃ¸r ha en
+formening om alternative produkter, priser og sitt eget behov for
+produktet. En viktig innvending mot direktesalg er at initiativet til
+salget ligger hos selgeren og ikke hos kjÃ¸peren. Muligheten til Ã¥
+sammenligne varer og priser blir da begrenset.  Salgsoppleggene er
+gjerne slik at forbrukerne mÃ¥ bestemmes seg med en gang, ofte med
+henvisning til at produktet ikke kan skaffes pÃ¥ annen mÃ¥te eller pÃ¥ >t
+senere tidspunkt.
+
+Bare tredjedelen av kjÃ¸perne foretok en sammenligning av varens pris
+og egenskaper med tilsvarende produkter annet sted. Av disse 243 fant
+41 den prisen de hadde betalt hÃ¸y, 115 prisen middels og 37 syntes
+prisen var lav.
+
+Halvparten av kjÃ¸perne gir uttrykk for at de ikke hadde bestemte
+planer om Ã¥ kjÃ¸pe denne varen pÃ¥ forhÃ¥nd. - Et spÃ¸rsmÃ¥l blir da om
+ikke planlagte kjÃ¸p gir stÃ¸rre kjÃ¸psmisnÃ¸ye enn planlagte kjÃ¸p. I
+tabell 6.7 vises sammenhengen mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og om. kjÃ¸pet var
+planlagt.
+
+FIXME Lag Tabell 6.7 KjÃ¸psmisnÃ¸ye etter planlegging
+
+Tabellen viser at de som har planlagt kjÃ¸pet er mer fornÃ¸yde enn de
+som ikke har foretatt slik planlegging.  Prosentandelen stiger fra 13
+til 26 prosent, samtidig som andelen helt fornÃ¸yde synker fra 41 til 27
+prosent.
+
+For symaskiner, stÃ¸vsugere, mÃ¸bler, kjÃ¸kkenutstyr og sminke er andelen
+planlagte kjÃ¸p minst 10 pst. over andelen pÃ¥ 47 pst. som har planlagt
+sitt kjÃ¸p. For varene mat, bÃ¸ker og klÃ¦r er andelen minst 10
+pst. lavere enn gjennomsnittet. Denne forskjell kan skyldes
+salgsopplegg som kan innebygge en form for planlegging. Eksempler pÃ¥
+dette er selskapssalg, der man ofte vet hva en blir tilbudt pÃ¥
+forhÃ¥nd, men pÃ¥ den annen side likevel kanskje vanskelig kan avslÃ¥ en
+invitasjon. For dyrere varer, vil ofte flere besÃ¸k vÃ¦re nÃ¸dvendige,
+slik at salgsprosessen skjer trinnvis. For stÃ¸vsugere kan man fÃ¸rst
+sikre seg en avtale om demonstrasjon "nÃ¥r ektefellen er til stede".
+Bestillingen blir fÃ¸rst opptatt ved denne demonstrasjonen. Slike
+salgsopplegg er nok ikke vanlig for bÃ¸ker og matvarer.
+
+PlanleggingsnivÃ¥et stiger jevnt med varens pris, fra 37 prosent for
+varer under 200 kroner til 17 pst. for varer til over 1 000 kroner.
+
+Det mÃ¥ tilfÃ¸yes at av dem som oppgir at kjÃ¸pet var planlagt, sa bare
+42 pst. at de foretok pris og kvalitetssammenligning med tilsvarende
+produkter annet sted. For dem som ikke hadde planlagt kjÃ¸pet synker
+denne andelen til 19 pst. 36.
+
+En av hovedgrunnene for Ã¥ foreslÃ¥ loven var ifÃ¸lge lovkomiteen at
+"kjÃ¸peren befinner seg i en uforberedt situasjon uten mulighet til Ã¥
+sammenligne pris og kvalitet med konkurrerende produkter". NÃ¥ mÃ¥ nok
+denne formuleringen modereres noe selv om en kan konkludere med at
+planleggingsnivÃ¥et i de fleste hushold synes lavt.
+
+En vurdering av prisene pÃ¥ de varer som tilbys ved disse salgsformene
+mÃ¥ bygge pÃ¥ en egen undersÃ¸kelse av de varer og priser som tilbys pÃ¥
+hvert enkelt vareomrÃ¥de. Forbrukernes oppfatning av prisene kan ikke
+direkte tas til inntekt for at prisene er spesielt fordelaktige eller
+ufordelaktige. SÃ¥ langt vi vet foreligger det ikke slike
+undersÃ¸kelser.
+
+En rekke kjÃ¸pere har henvendt seg til forbrukerorganet og
+prismyndigheter med konkrete klager over prisene ved direktesalg.
+Behandlingen av disse saker viser at prisnivÃ¥et ved dÃ¸rsalg for mange
+produkter er hÃ¸yere enn ved salg via andre kanaler. Grunnen er blant
+annet de salgskostnadene som et direktesalgsapparat krever.  Mange
+potensielle kunder skal kontaktes og det mÃ¥ bygges opp egne
+salgsapparater knyttet til ett eller noen fÃ¥ produkter.
+
+=== Holdninger salgsutsatthet, kjÃ¸p og kjÃ¸pserfaringer
+
+==== Mulige konsekvenser
+
+I dette avsnitt vil vi se nÃ¦rmere pÃ¥ sammenhengene mellom holdningen
+til direktesalg, salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p. De
+forventede sammenhengene er gjengitt i fig. 3.2, og Ã dette avsnittet
+drÃ¸ftes et utvalg av disse sammenhenger, gjengitt i fig. 6.1.
+
+FIXME Lag Fig. 6.1 Oversikt over mulige sammenhenger side 72
+
+I kapittel 3 ble disse sammenhengene formulert slikt:
+
+MÃ¥l 13:: jo oftere en fÃ¥r direktesalgstilbud, desto mer skeptiske blir
+forbrukerne til disse salgsformene
+
+MÃ¥l 14:: en skeptisk holdning til direktesalg begrenser antallet slike
+kjÃ¸p.
+
+MÃ¥l 15:: Ã¸kt salgsutsatthet gir flere kjÃ¸p
+
+MÃ¥l 16:: kjÃ¸pserfaringene pÃ¥virker synet pÃ¥ direktesalg slik at gode
+kjÃ¸pserfaringer gir en mer positiv holdning og dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer
+gir en mer negativ holdning.
+
+==== Salgsutsatthet og holdninger (MÃ¥l 13)
+
+En kan vente at folk som stadig blir utsatt for direktesalgstilbud
+etter hvert ble mer skeptiske til direktesalg enn folk som meget
+sjelden fikk slike tilbud. Tabell 6.3 viser sammenhengen mellom
+holdning og salgsutsatthet:
+
+FIXME Lag Tabell 6.8 Salgsutsatthet og holdning til direktesalg side 73
+
+
+Tabellen viser at hypotesen om at Ã¸kt salgsutsatthet gir en mer
+negativ holdning til direktesalg ikke bekreftes av materialet.
+
+==== Holdning og kjÃ¸p (MÃ¥l 14)
+
+FÃ¸lgende tabell viser sammenhengen mellom holdning
+til direktesalg og antall kjÃ¸p.
+
+FIXME Lag Tabell 6.9 Holdninger til direktesalg og antall angrefristkjÃ¸p (A-utvalget)
+
+Denne tabellen viser at dat ikke er noen lineÃ¦r sammenheng mellom
+antall kjÃ¸p og holdning til direktesalg.  Imidlertid er gruppen
+"skeptiske" noe oftere kjÃ¸pere enn de andre. Dette avviket, selv om
+det er lite, kan ikke forklares ut fra de hypoteser som er stilt opp
+foran.
+
+Holdningene i utvalget er entydige: De fleste er skeptiske eller
+motstandere av dÃ¸r-, selskaps- og telefonsalg, - og ulempene ved
+dÃ¸rsalger vesentlig flere enn fordelene. Likevel viser tabell 5.10 at
+nÃ¦r 20 pst. foretar slike kjÃ¸p og at kjÃ¸psfrekvensene er like store
+bÃ¥de for gruppen som er nÃ¸ytrale eller positive til direktesalg og har
+mer skeptiske holdninger.
+
+MÃ¥l 14 om at ansketisk holdning til direktesalg begrenser antallet
+slike kjÃ¸p blir ikke bekreftet i materialet.
+
+==== KjÃ¸p og salgsutsatthet (MÃ¥l 15)
+
+NÃ¥ kan det vÃ¦re at "der ofte er tale om meget dygtige sÃ¦lgere, som
+udnytter uerfarne forbrugere", for Ã¥ sitere fra medlemsiorslaget fra
+Nordisk RÃ¥d. UndersÃ¸kelsen begrenser seg til Ã¥ 9i grunnlag for Ã¥
+vurdere om Ã¸kt salasutsatthet gir flere kjÃ¸p. Sammenhengen mellom
+disse to variablene er gitt i tabell 6.10.
+
+FIXME Lag Tabell 6.10 Salgsutsatthet og antall angrefristkjÃ¸p side 74 
+
+Tabellen viser at ved Ã¸kende salgsutsatthet stiger andel kjÃ¸pere fra
+20 +11 34 pst. og andelen som har foretatt flere kjÃ¸p stiger fra 3 til
+13 pst. Hypotesen om at antallet kjÃ¸p stiger med salgsutsattheten
+bekreftes i dette materialet.
+
+==== Holdning og misnÃ¸ye med kjÃ¸p (MÃ¥l 16)
+
+Holdningen til salgsformene kan pÃ¥virkes av tidligere kjÃ¸pserfaringer.
+Hvis man har dÃ¥rlige erfaringer, vil dette kanskje kunne fÃ¸re til at
+skeptisen Ã¸ker.
+
+FIXME Lag Tabell 6.11 Holdning og kjÃ¸psmisnÃ¸ye
+ 
+Tabellen viser at andelen med positiv/nÃ¸ytral holdning synker fra ||
+til 5 pst. etter Ã¸kende kjÃ¸psmisnÃ¸ye. Andelen av motstandere av
+salgsformen stiger fra 20 til 37 ost. Med det undersÃ¸kelsesopplegg som
+er brukt, kan en ikke med full sikkerhet si om denne forskjell skyldes
+at kjÃ¸perne pÃ¥ forhÃ¥nd var skeptiske til disse salgsformene eller om
+kjÃ¸psmisnÃ¸yen har forÃ¥rsaket en noe mer negativ holdning. Det vil bare
+en "fÃ¸r- og etter"-undersÃ¸kelse kunne avklare. Imidlertid kan en ta
+det utgangspunkt at bÃ¥de de gode og de dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer
+utligner hverandre i sin virkning.  Med det utgangspunkt vil
+prosentforskjellene ovenfor fremtre som nettovirkninger, med andre ord
+at tabellen direkte viser kjÃ¸psmisnÃ¸yens effekt pÃ¥ holdningene.
+
+Tabell 6.11 synes Ã¥ ai et visst grunnlag for Ã¥ kunne si at misnÃ¸ye med
+kjÃ¸p henger sammen med en mer negativ holdning til direktesalg. Ut fra
+en forsiktig vurdering av tabell 6.11 kan en si at kjÃ¸pserfaringene i
+noen grad pÃ¥virker synet pÃ¥ direktesalg. Sammenhengen er entydig men
+svak.
+
+==== DrÃ¸fting av sammenhengen mellom holdninger utsatthet, kjÃ¸p og kjÃ¸pserfaringer
+
+
+I dette avsnittet var formÃ¥let Ã¥ se nÃ¦rmere pÃ¥ sammenhengene mellom
+kjÃ¸pserfaring, holdning til direktesalg, salgsutsatthet og antall
+kjÃ¸p. I fig. 6.1 kan bÃ¥de holdning til direktesalg og kjÃ¸p vÃ¦re
+avhengige variable. PÃ¥ basis av en todeling av variablene gjengis
+sammenhengene i tabell 6.12 og 6.13.
+
+FIXME Tabell 6.12 Prosent av kjÃ¸pere som er negative til direktesalg etter kjÃ¸psmisnÃ¸ye og salasutsatthet side 76
+
+Tabellen viser at sammenhengen mellom kjÃ¸psmisnÃ¸ye og negativ holdning
+til direktesalg varierer lite nÃ¥r vi kontrollerer for
+salgsutsatthet. Samtidig fÃ¥r vi bekreftet at det ikke er noen slik
+sammenheng mellom salgsutsatthet og negativ holdning til direktesalg,
+heller ikke nÃ¥r vi kontrollerer for kjÃ¸psmisnÃ¸ye. - Samspillet mellom
+de to uavhengige variablene, kjÃ¸psmisnÃ¸ye og salgsutsatthet er
+ubetydelig: Differansen mellom prosentforskjellene er liten.
+
+FIXME Lag Tabell 6.13 Prosent kjÃ¸pere i A-utvalaet etter salgsutsatthet og holdning til direktesalg side 77
+
+Sammenhengen mellom salgsutsatthet og andel kjÃ¸pere trer klart frem,
+ogsÃ¥ ved kontroll for holdning til direktesalg. Andelen kjÃ¸pere synker
+ikke meget med en mer skeptisk holdning til direktesalg. Tabellen
+viser ogsÃ¥ at den innbyrdes sammenhengen mellom salgsutsatthet og
+holdning til direktesalg er svÃ¦rt liten med andelen kjÃ¸pere som
+avhengig variabel.
+
+Vi har funnet en viss sammenheng mellom det vi har definert som
+kjÃ¸psmisnÃ¸ye og holdning til direktesalg. Samtidig har vi ogsÃ¥ funnet
+at Ã¸kt salgsutsatthet ikke Ã¸ker andelen skeptiske til direktesalg. -
+Holdningen til direktesalg har igjen liten betydning for antall kjÃ¸p,
+mens antall kjÃ¸p pÃ¥virkes av salgsutsatthet.
+
+Skulle man gÃ¥ nÃ¦rmere inn pÃ¥ mulige Ã¥rsakssammenhenger kunne kjeden
+stilles opp som i fig. 6.2.
+
+FIXME Lag Fig. 6.2 Oppsummering av mulige Ã¥rsakssammenhenger
+
+Vi har funnet noe stÃ¸tte for mÃ¥lformuleringene 15 og 16, men ikke
+funnet tilsvarende sammenhenger for 13 og 14. I kapittel 7 og 8 vil vi
+ta opp spÃ¸rsmÃ¥lene om hvilke andre konsekvenser kjÃ¸pserfaringen kan
+fÃ¥, for eksempel i form av lesing av angrefristskjema og henvendelse
+til selger.
+
+Funnene reiser spÃ¸rsmÃ¥let om hvorfor folks uttrykte skepsis mot
+direktesalgsformene i sÃ¥ liten grad fÃ¥r praktiske konsekvenser i form
+av fÃ¦rre kjÃ¸p.
+
+En forklaring kan vÃ¦re at direktesalgsformene er sÃ¥ effektive at de
+overvinner ogsÃ¥ den kjÃ¸pemotstand som mÃ¥tte ligge i en skeptisk
+holdning til omsetningsformen. At det kan vÃ¦re vanskelig Ã¥ stÃ¥ imot
+tilbudene fremgÃ¥r ogsÃ¥ av svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥let om ulemper ved dÃ¸rsalg
+i tabell 5.8. Over 40 pst. i A-utvalget avga svar i gruppene
+"uoverlagte impulskjÃ¸p" og "vanskelia Ã¥ si nei".
+
+En annen mulighet er selvfÃ¸lgelia at de holdninger folk har gitt
+uttrykk for ikke sitter sÃ¥ dypt, det kan mer vÃ¦re en "mening" folk har
+enn en "holdning". Derfor gir den seg heller ikke atferdsmessig
+uttrykk i en kjÃ¸pssituasjon. Tabell 5.6 viser imidlertid at
+forbrukerne gir ganska skarpt uttrykk for sitt syn pÃ¥
+salgsformene. For hver salgsform har den stÃ¸rste gruppen valgt "bÃ¸r
+forbys" som sitt svar, tilsammen kan 40 pst. av A-utvalget
+karakteriseres som motstandere av disse salgsformene.  Et uttrykk for
+at dette er en vel innarbeidet holdning er at en rekke hushold har
+anskaffet egne skilt der de ber om Ã¥ slippe dÃ¸rsalg.
+
+En kan vel konkludere med at den fÃ¸rste forklaringen er mest
+nÃ¦rliggende.  En skeptisk holdning til omsetningsformene har begrenset
+mulighet til direkte Ã¥ pÃ¥virke kjÃ¸pssituasjonen i et selskapssalg og
+ved et selgerbesÃ¸k i hjemmet.
+
+I og med at vi finner en sammenheng mellom dÃ¥rlige kjÃ¸pserfaringer og
+en skeptisk holdning til direktesalg, kan holdningen til direktesalg
+forstÃ¥s som en aggregering av egne og det en har sett av andres
+erfaringer med disse salgsformene. Om holdningene i hovedsak sees som
+en stum av slike kjÃ¸pserfaringer, forutsetter ikke det et samsvar
+mellom skeptisk holdning og senere kjÃ¸psatferd. DÃ¥rlige
+kjÃ¸pserfaringer synes fÃ¸rst og fremst Ã¥ gi en mer negativ holdning til
+direktesalg og da ikke nÃ¸dvendigvis ikke fÃ¦rre kjÃ¸p: Holdningen
+justeres, i mindre grad atferden.
