X-Git-Url: http://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/556f09aae194ead417b8c33a3738106d27503075..2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d:/rapport-kap05.adoc

diff --git a/rapport-kap05.adoc b/rapport-kap05.adoc
new file mode 100644
index 0000000..87c282d
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap05.adoc
@@ -0,0 +1,249 @@
+== Salgsutsatthet og holdninger til direktesalg
+
+FormÃ¥let med dette kapittel er Ã¥ gi en oversikt over. omfanget av
+direktesalgstilbud til forbrukerne., og Ã¥ beskrive holdninger til
+forskjellige direktesalgsformer. Opplysninger er innhentet om dÃ¸rsalg,
+selskapssalg og telefonsalg. For Ã¥ fÃ¥ et riktig bilde av dette har en
+i dette kapitlet benyttet det nasjonale representative utvalget pÃ¥
+1609 personer. Hvis det er benyttet andre av utvalgene eller amet
+materiale er det angitt.
+
+=== Salgsutsatthet: salgsformer og frekvenser
+
+I dette avsnitt ser vi nÃ¦rmere pÃ¥ fÃ¸lgende av sammenhengene fra
+fig. 3.2:
+
+FIXME gjenskap Fig 5.1 Salgsutsatthet og bakgrunnsvariable side 53
+
+I MÃ¥l 11 har vi postulert at direktesalgstilbudene oftere nÃ¥r grupper
+som oppholder seg hjemme, forbrukere i tettbygde omrÃ¥der, kvinner,
+middelaldrende og grupper med lav og middels inntekt. I dette avsnitt
+drÃ¸ftes denne hypotesen.
+
+==== DÃ¸rsalg
+
+Hvor ofte man har besÃ¸k av dÃ¸rselgere?  I utvalget anga 19 prosent at
+de aldri hadde slike besÃ¸k, 53 prosent av de hadde besÃ¸k et par ganger
+Ã¥rlig, 13 prosent mÃ¥nedlig, 3 prosent ukentlig og 1 prosent oftere enn
+det. 12 prosent svarte "vet ikke".  I utvalget samlet hadde 16 prosent
+av forbrukerne besÃ¸k mÃ¥nedlig, ukentlig eller flere ganger i uken.
+Forskjellen i besÃ¸ksfrekvensene etter kjÃ¸nn, utdanningstid,
+husstandens Ã¥rsinntekt, yrke eller om intervjupersonen var
+hovedforsÃ¸rger var svÃ¦rt smÃ¥. MÃ¥lformuleringen blir ikke bekreftet pÃ¥
+disse punktene.
+
+Materialet viser derimot at *boligtvpen* hadde stÃ¸rst betydning for
+besÃ¸ksfrekvensent
+
+FIXME gjenskap tabell 5.1 DÃ¸rsalgsfrekvens side 54
+
+DÃ¸rsalgstilbudene forekom noe oftere enn gjennomsnittet i stÃ¸rre byer,
+dvs. 0slo, Bergen og Trondheim (23 pst.), og noe sjeldnere i andre
+byer. BesÃ¸ksfrekvensen var nÃ¦r gjennomsnittet pÃ¥ 16 pst. i tettbygde
+strÃ¸k og i omrÃ¥der med spredt bebyggelse.
+
+Forbrukere i aldersgruppen 20 til 50 Ã¥r ble oppsÃ¸kt noe oftere enn i
+aldersgruppen 15 - 19 Ã¥r og gruppene over 50 Ã¥r. I mellomgruppen
+mottar 19 prosent salgsbesÃ¸k mÃ¥nedlig og oftere, mot 1 prosent i de to
+andre gruppene.
+
+===== Varetilbudet ved dÃ¸rsalg
+
+69 pst. av det representative utvalget, I 112 personer, hadde fÃ¥tt
+tilbud om kjÃ¸p av.varer pÃ¥ dÃ¸ren. De ble spurt om hva slags varer de
+ble tilbudt siste gang de hadde et slikt besÃ¸k. PÃ¥ den mÃ¥ten fÃ¥r man
+en oversikt over hvilke varer som sÃ¦rlig tilbys pÃ¥ denne mÃ¥ten. Tabell
+5.2 viser svarene.
+
+FIXME gjenskap Tabell 5.2 Varetilbudet ved dÃ¸rsalg side 55
+
+Tabellen viser at tilbudene fÃ¸rst og fremst omfattet bÃ¸ker og
+stÃ¸vsugere, og at disse varegrupper utgjorde mer enn halvparten av
+tilbudene. Gruppen "matvarer" er antakelig noe undervurdert i antall
+fordi forbrukerne kanskje lettere nevner stÃ¸rre produkter.
+
+Bak de to stÃ¸rste varegruppene, stÃ¥r stÃ¸rre firmaer med en
+kontinuerlig virksomhet bygget opp omkring denne salgsformm.
+ 
+==== Selskapssalg
+
+Etter hvert er det blitt vanlig Ã¥ arrangere sammenkomster i private
+hjem er forbrukere blir invitert til Ã¥ overvÃ¦re en demonstrasjon og
+kan kjÃ¸pe eller bestille varer. Av de spurte har 191, 12 pst., deltatt
+i slike "selskapslag" eller "home-parties" siste Ã¥r. 10 pst. har fÃ¥tt
+tilbud om slik deltakelse, men ikke benyttet tilbudet. Av 191
+deltakere var 179 kvinner. Man kan i tillegg ikke se bort fra at
+enkelte menn har svart pÃ¥ vegne av husholdningen. Utover dette vinner
+vi bare mindre variasjoner. Aldersgruppen 19 â 39 Ã¥r deltar noe oftere
+enn resten, og arrangementene forekommer noe sjeldnere i de stÃ¸rre
+bygdene og i spredtbygde omrÃ¥der.
+
+FÃ¸lgende varer ble tilbudt siste gang de deltok:
+
+FIXME Lag Tabell 5.3 Varetilbud ved selskapssalg.
+
+(Noen av intervjupersonene har avgitt flere svar)
+
+To grupper stÃ¥r for
+stÃ¸rstedelen av varetilbudet: "kjÃ¸kkenutstyr" og "sminke, parfyme,
+toalettartikler".
+
+==== DÃ¸rsalg og selskapssalg
+
+I Marketing Links undersÃ¸kelse i 1977 spurte man om hvilke produkter/t
+Jenester man var tilbudt ved "demonstrasjon og salg i Deres eget hjem
+eller hos non annen". Skal svaret pÃ¥ disse spÃ¸rsmÃ¥lene bli
+sammenlignbare med vÃ¥re undersÃ¸kelser mÃ¥ svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene om
+dÃ¸rsalg og selskapssalg regnes sammen slik som i tabell 5.4.
+
+FIXME Lag Tabell 5.4 Varetilbudet ved dÃ¸rsalg og selskapssalg i 1974 og 1977
+
+1974 Prosent 1977 Prosent BÃ¸ker 37 BÃ¸ker 46 StÃ¸vsugere 16 StÃ¸vsugere 29
+MÃ¸bler, tepper, Poteter 24 persienner 8 Eg 16 Symaskin =! Blomster 14
+KjÃ¸kkenutstyr 7 Husholdningsart. Sminke, parfyme av plast 10 toalettartikler 6
+Forsikringer 8 Tekstilartikler, Symaskiner 8 sko 6 Tepper T Matvarer 6
+VinrÃ¥stoffer T Forsikringer 3 Kosmetiske Andre hushold- produkter Tv
+ningsmaskiner 2 Kaker 3 Abonnementer 1 Amet 23 Parykker, potisjer 1 Ubesvart 8
+Andre svar 15 Vet ikke * Sum prosent 114 Sun. prosent 210 Prosentbasis in=1 303
+Prosentbasis n=435
+
+Grunnen til at det er avgitt flere svar i 1977- undersÃ¸kelsen er at
+det er spurt om tilbud i lÃ¸pet av de siste 12 mÃ¥neder og ikke bare for
+siste besÃ¸k eller deltakelse. Videre er det ved 1977-undersÃ¸kelsen
+gitt mulighet til Ã¥ krysse av for hvert svaralternativ. I
+1974-undersÃ¸kelsen ba man om ett svar. Den viktigste forskjellen er at
+1974-materialet omfatter kjÃ¸p der forbrukerne betalte en tid etter
+bestillingen. 1977-materialet omfatter ogsÃ¥ kontantsalg.
+
+Hovedfordelingene pÃ¥ varegrupper ligger nÃ¦r hverandre. BÃ¸ker og
+stÃ¸vsugere er de stÃ¸rste gruppene. De andre gruppene nevnes av mellom
+henholdsvis 3 og 8 pst. og 7 og 10 pst. i hver av undersÃ¸kelsene.
+
+==== Telefonsalg
+
+124 (8 prosent) av husstandene er blitt kontaktet pr. telefon av
+firmaer som ville selge varer eller tjenester. BÃ¸ker og. forsikringer
+nevnes noe oftere en andre varekategorier. 32 pst. av de 124 som ble
+kontaktet benyttet tilbudet. I Sverige ble 21 pst. kontaktet
+pr. telefÃ¸n siste kvartal (1973).
+
+Omfanget av telefonsalget synes lite i forholdt til de andre
+direktesalgsformene. Det benyttes kanskje i mindre grad som en
+selvstendig salgsform, men kombineres med andre salgsformer. Et
+eksempel kan vÃ¦re at en forsikringsagent kontakter en mulig kunde
+pr. telefon for Ã¥ avtale et senere mÃ¸te ut fra et kupongsvar kunden
+har sendt inn. En annen mulighet er det telefonkontakt inngÃ¥r som et
+ledd i selgerens oppfÃ¸lging i et ikke avsluttet salg.
+
+==== Salgsutsatthet
+
+PÃ¥ grunnlag av svarfrekvensene ovenfor er det utarbeidet en egen
+indeks fÃ¸r "salgsutsatthet". Denne indeksen samler svarene pÃ¥
+spÃ¸rsmÃ¥lene om frekvens av.dÃ¸rsalg, selskapssalg og telefonsalg i en
+variabel. Selve konstruksjonen er beskrevet i vedlegg 1.  Tabell 5.4
+viser hvordan ut valgene er fordelt etter grad av salgsutsatthet.
+
+FIXME Lag Tabell 5.5 Indeks for salgsutsatthet
+
+Graderingen med 0, 1, 2, og 3/4 indekspoeng gir ikke i seg selv
+grunnlag for konklusjoner om salgsutsatthet er for hÃ¸y eller ikke. For
+Ã¥ kunne danne seg et bilde av hva som er "hÃ¸yt" og "lavt" i antallet
+direktesalnstilbud, kunne man sammenlikne med tilsvarende data fra
+andre land, eller med eldre data fra Norge. Dessverre foreligger ikke
+disse mulighetene.
+
+=== Holdninger til direktesalg
+
+I undersÃ¸kelsen er det tatt med fem spÃ¸rsmÃ¥l om synet pÃ¥ forskjellige
+direktesalgsformer. For dÃ¸rsalg, telefonsalg og selskapssalg er det
+spurt om de har sin fulle berettigelse, om de bÃ¸r begrenses eller om
+de bÃ¸r forbys. Vi har ogsÃ¥ bedt forbrukerne om Ã¥ foreta en vurdering
+av fordeler og ulemper ved dÃ¸rsalg.
+
+I tabell 5.6 er synet oÃ¥ de tre salgs formene gjengitt.
+
+FIXME Lag  Tabell 5.6 Holdning til forskjellige direktesalgsformer
+
+Etter som salg ved dÃ¸ren er den vanligste salgsform "utenfor fast
+salgssted" er det spurt spesielt om fordelene og ulempene ved denne
+salgsformen. 16 pst. av utvalget fant at fordeler ved denne
+salgsformen, mens 80 pst. ikke fant noen fordeler. Den tilsvarende
+fordeling i Sverige i 1973 var 10 og 86 pst. Tabell 5.6 viser
+fordelingen av de fordeler som ble nevnt.
+
+FIXME Lag Tabell 5.7 Eordeler ved kjÃ¸p ved dÃ¸ren side 59
+
+FIXME Lag tabel B. Oversikt over fordeler
+
+(Noen av intervjupersonene har avgitt flere svar)
+
+Det ble ogsÃ¥ spurt om ulempene ved dÃ¸rsalg EG sammenliknet med
+forretning. 84 pst.  av utvalget nevner en eller flere ulemper, 9
+pst. finner ingen ulemper. Tallene for Sverige var 87 og 7 pst.
+
+FIXME Lag tabell Tabell 5.8 Ulemper ved kjÃ¸p ved dÃ¸ren side 60
+
+
+FIXME Lag tabell Oversikt over ulemper side 61
+
+(Noen av intervjupersonene har avgitt flere svar)
+
+Intervjupersonene oppgir 2 212 ulemper mot 398 fordeler.
+
+Hvordan er sÃ¥ holdningen til direktesalg fordelt i ulike
+forbrukrgrupper?
+
+FIXME Lag Fig 5.2 Holdning til direktesalg bakgrunnsvariable side 61
+
+En gjennomgang av bakgrunnsfaktorene kjÃ¸nn, alder, utdanning, inntekt,
+tett/spredtbygd gir jevnt over meget smÃ¥ prosent-avvik fra
+hovedfordelingen i de tre tabellene foran. MÃ¥lformulering 12 om at
+forbrukere med lengre utdanning er mer skeptiske til
+direktesalgsformene enn grupper med kortere utdanning blir fikke
+bekreftet.
+
+DÃ¸rsalg i spredtbygde omrÃ¥der ble berÃ¸rt i ForbrukerrÃ¥dets vedtak i
+1966. RÃ¥det ville "tro at borttinging eller dÃ¸rsalget for mange norske
+forbrukere utover i distriktene kan dekke et behov og kan bety en
+velkommen konkurranse til de stedlige
+forretninger". BesÃ¸ksfrekvensen ved dÃ¸rsalg 1 disse omrÃ¥dene
+ligger nÃ¦r gjennomsnittet i denne undersÃ¸kelsen.
+
+Intervjupersonene i spredtbygde omrÃ¥der er ikke mer positive til
+dÃ¸rsalg enn folk bosatt i andre omrÃ¥der. Slik disse forbrukeme 1
+undersÃ¸kelsen ser det, kan en ikke si at dÃ¸rsalg sees som mer positivt
+av forbrukere 1 spredtbygde omrÃ¥der.
+
+For Ã¥ kunne sammenfatte synspunktene pÃ¥ de tre salgsformene er det
+konstruert en egen variabel: "Holdning til direktesala". Dette er
+skjedd ved at svarene pÃ¥ spÃ¸rsmÃ¥lene om disse salgsformene er addert
+sammen etter et eget mÃ¸nster. I vedleag I er denne
+indekskonstruksjonen beskrevet. For det representative utvalget
+fremkommer fÃ¸lgende fordeling:
+
+.Indeks for holdning til direktesalg side 62
+|===
+|                   | Antall | Prosent
+| Positive/nÃ¸ytrale |    186 | 12
+| Skeptiske         |    775 | 48
+| Motstandere       |    658 | 40
+|                   |   1609 | 100
+|===
+
+Sammenregningen viser at nÃ¦r 9 av 10 spurte mener at salgsformene
+undersÃ¸kelsen omfatter jevnt over bÃ¸r begrenses eller forbys.
+
+=== Oppsummering
+
+Vi kan summere opp materialet om direktesalg og holdninger til
+direktesalg slikt I perioden 1973-1974 var dÃ¸rsalg den klart mest
+omfattende direktesalgsform. BÃ¥de selskapssalg og salgsmessebesÃ¸k har
+et vesentlig mindre omfang.  Telefonsalg skjer i forholdsvis liten
+skala. StÃ¸rstedelen av varetilbudene ved dÃ¸rsalg var bÃ¸ker og
+stÃ¸vsugere.
+
+Om holdningene kan vi si at folk flest er skeptiske til dÃ¸rsalg,
+selskapssalg og telefonsalg. De synes ogsÃ¥ at ulempene ved Ã¥ kjÃ¸pe ved
+dÃ¸ren er mange sammenlignet med fordelene.
+
+MÃ¥l 11 blir delvis bekreftet. MÃ¥l 12 blir ikke bekreftet.
