X-Git-Url: http://pere.pagekite.me/gitweb/text-angrefrist.git/blobdiff_plain/556f09aae194ead417b8c33a3738106d27503075..2b336bcd30061daa34767b914d933e969e62383d:/rapport-kap04.adoc?ds=sidebyside

diff --git a/rapport-kap04.adoc b/rapport-kap04.adoc
new file mode 100644
index 0000000..35ce663
--- /dev/null
+++ b/rapport-kap04.adoc
@@ -0,0 +1,390 @@
+== UndersÃ¸kelsesopplegget
+
+=== Mulige datakilder
+
+Hvordan kan det skaffes sikre data som kan belyse de mÃ¥l som er
+formulert i kapittel 3?  I dette innledningsavsnittet vil fordeler og
+ulemper ved Ã¥ bygge pÃ¥ data fra selgerne, forbrukerne, fra
+klagesaksmateriale i ForbrukerrÃ¥det og fra rettsapparatet bli
+diskutert.
+
+==== Selgerfirmaene
+
+Det er selgerfirmaene som har den samlede oversikt over om de benytter
+de foreskrevne skjemaer med skriftelige angrefristopplysninger (MÃ¥l 4)
+og om de lar kjÃ¸peren gÃ¥ fra ordren eller avtalen om lovens
+betingelser er oppfylt. (MÃ¥l 5). Disse opplysningene kan ogsÃ¥
+fremskaffes ved Ã¥ spÃ¸rre kjÃ¸perne direkte om de har fÃ¥tt skriftelige
+opplysninger og om de har fÃ¥tt hevet sine kjÃ¸p eller bestillinger.
+
+Den svenske angrefristloven trÃ¥dte i kraft 1. juli 1971 og allerede i
+mÃ¥nedene etter denne dato "undersÃ¸kte en om angrefrist-skjemaer ble
+benyttet. UndersÃ¸kelsen ble offentliggjort av Statens Pris- och
+kartellnemnd hÃ¸sten 1971.
+
+27 av 29 stÃ¸rre foretak oppga selv at de overleverte
+angrefristskjemaer ved sine dÃ¸rsalg. Av 164 foretak med omsetning
+mindre enn I mill. kroner Ã¥rlig oppga 50 at de overleverte de
+dokumenter loven foreskrev. En meget stor del av de firmaer som ikke
+overleverte skjemaer solgte persienner.
+
+Med utgangspunkt i antall dÃ¸rsalg i juli og august 1971, har SPK
+regnet seg fram til at angrefristskjemaer ar overlevert ved ca. 85
+pst. av salgene.
+
+Antall hevede kjÃ¸p utgjÃ¸r 4.6 pst. av de Antall salg der blanketter
+ble overlevert kjÃ¸peren.
+
+I Norge har et stÃ¸rre direktesalgsfirma opplyst at de har tatt inn
+opplysninger om angrefristloven pÃ¥ selve kontraktformularet. De hadde
+erfart at omsetningen av kontraktformularer var stÃ¸rre enn
+angrefristskjemaene til tross for instrukser og opplÃ¦ring i firmaet.
+
+Dessverre foreligger det ikke noen samlet oversikt over de firmaer som
+helt eller delvis driver direktesalg i Norge. Om en hadde en slike
+oversikt over samtlige firmaer og enkeltpersoner kunne en fÃ¥ tilaang
+til korrespondanse med kjÃ¸pere, oversikt over tilbakebetaling av
+innbetalte belÃ¸p m.v.
+
+Disse data mÃ¥tte sÃ¥ sammenholdes med firmaets samlede salg for en
+bestemt tidsperiode. Antakeliq ville det vÃ¦re vanskelig Ã¥ fÃ¥ full
+tilaang til alle slike data, da de i mange firmaer betraktes som
+interne. Antakelig ville det vÃ¦re vanskeligere Ã¥ fÃ¥ tilaang til
+materiale i firmaer som kanskje ikke fullt ut fÃ¸lger lovens
+bestemmelser.
+
+En stor del av kontakten mellom kjÃ¸per og selger vil skje muntlig og
+en mÃ¥tte basere seg pÃ¥ hva selgerene sier om sin egen praksis. En
+ville da stÃ¥ overfor flere feilkilder som det ville vÃ¦re vanskelig Ã¥
+ta standpunkt til. Den stÃ¸rste feilkilden ville nok vÃ¦re at
+selgerfirmaene nok Ã¸nsker Ã¥ gjÃ¸re et sÃ¥ godt inntrykk som mulig om de
+kom med i en undersÃ¸kelse.
+
+Ut fra de opplysningene vi har om forlagene og nmsetningen av
+stÃ¸vsugere er ogsÃ¥ antallet Annulasjoner svÃ¦rt lite. Antallet enkeltsaker med
+skriftlige opplysninaer om kontakten mellom selger og kjÃ¸per ville vÃ¦re enda
+lavere.
+
+==== Forbrukerne
+
+NÃ¥r en ikke har tilfredsstillende oversikt over de firmaer og
+enkeltpersoner som driver direktesalg blir hovedalternativet Ã¥ spÃ¸rre
+*et representativt utvalg kjÃ¸pere* om selgernes oppfyllelse av MÃ¥l 4
+og 5.  Ved Ã¥ vende seg til forbrukerne vil en ogsÃ¥ fÃ¥ materiale om
+MÃ¥lene fra 6 til og med 10 og hypotesene fra MÃ¥l 11 til MÃ¥l 17.
+
+Utvalgsproblemene blir vesentlig enklere, og vi slipper Ã¥ ta stilling
+til andre feilkilder enn dem som er knyttet til
+survey-undersÃ¸kelser. PÃ¥ den annen side begrenses mulighetene til Ã¥
+kontrollere opplysninger og feilkilder med data fra flere
+datasett. Som en stikkprÃ¸ve kan det imidlertid innhentes enkelte
+nÃ¸kkelopplysninger om selgersidens egne erfaringer.
+
+==== ForbrukerrÃ¥det
+
+Klagesaksmaterialet i ForbrukerrÃ¥det gir grunnlag for Ã¥ vurdere mulige
+virkninger av loven.  Materialet vil videre kunne avdekke mangler ved
+den eksisterende lovgivning.  Uten representative undersÃ¸kelser kan en
+vanskelig avgjÃ¸re om hvor i det samlede bilde reklamesakene til
+forbrukerrÃ¥det stÃ¥r. Fordelen ved klagesaker er den detaljerte
+kunnskap en fÃ¥r om enkeltsaker. Det vil en representativ undersÃ¸kelse
+ikke kunne gi i samme grad. Analyser av klagesaksmateriale vil kunne
+styrke eller svekke funn i en representativ undersÃ¸kelse.
+
+I 1968 foretok ForbrukerrÃ¥det en bearbeidelse av klager fra
+forbrukerne pÃ¥ avbetalingssalg hvor selger eller dennes representant
+uanmodet hadde oppsÃ¸kt kjÃ¸peren. Den er gjengitt som vedlegg 3 i
+innstillingen fra lovutvalget. Arbeidet var ikke et forsÃ¸k pÃ¥ Ã¥
+kvantifisere dÃ¸rsalget. Det ble derfor ikke innhentet opplysninger om
+for eksempel omsetningen fordelt nÃ¥ de forskjellige
+salasformer. Tilsammen forelÃ¥ det opplysninger om 267 klager, der 147
+kom inn under dÃ¸rsalgs/avbetalingskriteriet.
+
+==== Rettsapparatet
+
+Ettersom kostnadene ved Ã¥ bringe sin sak inn for domstolene oftest vil
+vÃ¦re hÃ¸yere enn prisen for varen, kan en vel regne med at antallet
+rettvister etter angrefristloven vil bli fÃ¥. Vi har ikke fÃ¥tt
+kjennskap til noen sak som er reist i Norge i henhold til
+angrefristloven.  Muligheten til Ã¥ vurdere erfaringer med
+angrefristloven ut fra en gjennomgang av rettstvister er avskÃ¥ret selv
+om de ville gi et meget er underlag for en vurdering av lovtiltaket.
+
+I uttalelsen om medlemsforslaget til Nordisk rÃ¥d ble det postulert at
+en fragÃ¥elsesrett vil fÃ¸re til hyppige rettstvister om avtalers
+gyldighet.  Dette synspunkt er formulert i MÃ¥l 19 og er da ikke
+bekreftet av erfaringer fra Norge.
+
+==== Konklusjon
+
+Ved en undersÃ¸kelse av angrefristlovan mÃ¥ en ta i betraktning de
+begrensede ressurser som stÃ¥r til rÃ¥dighet. Det mÃ¥ vÃ¦re et samsvar
+mellom omfanget av den vurdering som foretas og andre prioriterte
+prosjekter pÃ¥ forbrukeromrÃ¥det. En kan konkludere med at en
+undersÃ¸kelse hos forbrukerne, hos kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere, vil gi
+langt det bredeste materiale om direktesala generelt og om lovens
+virkninger, samtidig som en unngÃ¥r mulige vanskelig hÃ¥ndterbare
+feilkilder ved en undersÃ¸kelse i selgerfirmaene. En slik avveining
+betyr ogsÃ¥ at muligheten til Ã¥ vurdere MÃ¥l 3 og delvis MÃ¥l 17 blir
+begrenset.
+
+I dette kapitlet blir opplegget av en representativ undersÃ¸kelse i
+husholdene gjennomgÃ¥tt.
+
+=== Angrefristloven som et eksperiment
+
+Vedtaket om en angrefristlov betyr at samfunnet forsÃ¸ker Ã¥ oppnÃ¥ eller
+forÃ¥rsake bestemte virkninger for kjÃ¸perne for vissa grupper av
+kjÃ¸p. I samfunnsvitenskapelig sprÃ¥kdrakt kan lovtiltaket oppfattes som
+et eksperiment med bestemte Ã¥rsaksforhold knyttet til det enkelte kjÃ¸p
+og bestemte virkninger i en etterkjÃ¸pssituasjon slik som beskrevet i
+kapittel 3.  Lovtiltaket gjennomfÃ¸res i hele det norske samfunn og kan
+pÃ¥ den mÃ¥ten betraktes som et Â«naturligÂ» eksperiment. FÃ¸rst og fremst
+tar loven sikte pÃ¥ Ã¥ gi forbrukerne en reell mulighet til Ã¥ fÃ¥ omgjort
+visse varekjÃ¸p. Retter og plikter for den enkelte kjÃ¸per og den
+enkelte selger er sÃ¸kt regulert ut fra dette. SpÃ¸rsmÃ¥let om virkning
+blir da delvis et spÃ¸rsmÃ¥l om lovens intensjoner oppfylles slik som
+tilsiktet. for Ã¥ fÃ¥ en oppfatning&om dette kan vi vende oss til *et
+representativt utvalg forbrukere som har foretatt angrefristkjÃ¸p*. En
+kan sÃ¥ sammenligne de konkrete erfaringer de har med de ideelle krav
+loven legger opp til. Sammenstilling av idealer og realiteter
+forekommer ofte i samfunnsvitenskapelig forskning.
+
+For Ã¥ fÃ¥ et samlet bilde ogsÃ¥ av omfanget av direktesalg, holdningene
+til disse salgsformene m.v. mÃ¥ en intervjue *et representativt utvalg
+av alle norske forbrukere*. Dette utvalget vil mÃ¥ttet omfatte bÃ¥de
+forbrukere som har foretatt angrefristkjÃ¸p og forbrukere som ikke har
+foretatt slike kjÃ¸p.
+
+For at forbrukerne skal fÃ¥ en reell mulighet til Ã¥ heve bestemte kjÃ¸p
+har man pÃ¥lagt selgerne en plikt til Ã¥ gi skriftelige opplysninger om
+kjÃ¸pernes rettigheter etter loven. PÃ¥ denne mÃ¥ten vil kjÃ¸perne kunne
+bli kjent med sine rettiaheter. NÃ¥ kan forbrukerne ha kjennskap til
+angrefristen pÃ¥ forhÃ¥nd, slik at det kan bli vanskelig Ã¥ avgjÃ¸re
+hvilken kunnskap som skriver seg fra kjÃ¸pet og kunnskap fra Andre
+kilder. Skal en avgrense de virkninger som direkte knytter seg til
+kjÃ¸pssituasjonen fra andre forhold, er det nÃ¸dvendig ned et
+eksperiment- opplega. Ved Ã¥ undersÃ¸ke kjÃ¸perne fÃ¸r og etter kjÃ¸pet vil
+virkningen kunne fremtre som forskjellen fra "fÃ¸r" til
+"etter"-situasjonen. ((b-a) i fig 4.1).
+
+FIXME gjenskap figur 4.1 side 46
+
+NÃ¥ vil forandringene fra fÃ¸r- til ettersituasjonen kunne pÃ¥virkes av
+andre faktorer enn selgerens informasjon. Ett eksempel kan vÃ¦re
+massemediaomtale . av angrefristen gir Ã¸kt lovkunnskap. I
+utgangspunktet kan vi kontrollere for slike "andre faktorer" ved
+samtidig Ã¥ undersÃ¸ke en kontrollgruppe som er utsatt for den samme
+pÃ¥virkningen av "andre faktorer" fra tidspunkt I til tidspunkt 2 som
+eksperimentgruppen: Vi trenger en gruppe kjÃ¸pere og en gruppe
+ikke-kjÃ¸pere.
+
+De forandringer som skjer i eksperimentgruppen kan sammenholdes med de
+forandringer som har skjedd i kontrollgruppen etter mÃ¸nstret: (b-a) -
+(d-c), PÃ¥ denne mÃ¥ten finnes nettovirkningen av
+Ã¥rsaksfaktoren. rorutsetningen for Ã¥ foreta en sammenligning er at
+kontrollgruppen er sÃ¥ lik eksperimentgruppen som mulig pÃ¥ tidspunkt 1.
+
+I faglitteraturen er det vanligvis forutsatt at forskeren kan
+manipulere Ã¥rsaksvariabelen, det vil si selv bestemme hvilken verdi
+enhetene fÃ¥r pÃ¥ denfootnote:[HELLEVIK,Side 358-63]. Vi har liten
+mulighet til Ã¥ kontrollere direktesalget innenfor avgrensede
+geografiske omrÃ¥der eller i bestente grupper av forbrukere. Oppgaven
+blir Ã¥ finne en sammensetning av de to gruppene som sikrer en
+avarensning av Ã¥rsaksvariablene, tidsmessig og 1 forhold til andre
+mulige faktorer.
+
+Da vi ikke selv kan tilordne hvem som vil foreta kjÃ¸p son svarer til
+lovens krav eller har noen annen mulighet til pÃ¥ forhÃ¥nd Ã¥ fÃ¥ vite
+dette, mÃ¥ vi ta utgangspunkt i "etter"-situasjonen. PÃ¥ tidspunkt 2 kan
+vi skaffe oss kunnskap om hvem som har foretatt og hvem som ikke har
+foretatt kjÃ¸p, og ut fra dette sÃ¸ke Ã¥ komme frem til en forsvarlig
+sammensetning av eksperiment- og kontrollgruppe. Intervjuing mÃ¥ foregÃ¥
+pÃ¥ "etter"-tidspunktet, og undersÃ¸kelsesopplegget blir et "ex post
+facto" / eller "hare etter"-design.
+
+BÃ¥de "randomisering" og "parvis jamfÃ¸ring" kan gi grunnlag for en
+inndeling av forbrukere i eksperimentgruppe og kontrollgruppe. Ved
+randomisering forutsettes en fordeling av forbrukere i de to gruppene
+ved trekking. Faktorer som kan pÃ¥virke Ã¥rsaksfaktoren eller
+Ã¥rsaksforholdet kan da bli likt fordelt i gruppene. Ettersom vi ikke
+selv kan kontrollere Ã¥rsaksfaktoren, kan ikke randomisering benyttes i
+denne undersÃ¸kelsen.
+
+Ved parvis jamfÃ¸ring kan vi imidlertid gjÃ¸re de to gruppene sÃ¥ like
+som mulig for de variable vi har oversikt over og kan mÃ¥le.
+
+=== "Bare etter"-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe
+
+NÃ¥r sammensetningen av kjÃ¸pergruppen er kjent, kan man finne fram til
+en kontrollgruppe av ikke-kjÃ¸pere som er sÃ¥ lik kjÃ¸perne som mulig for
+de forhold som kan virke inn pÃ¥ resultatet av eksperimentet. Dette
+opplegget kan kalles jamfÃ¸ring ("matching"), og utfÃ¸res ved at man
+finner parvis fram til kjÃ¸pere og ikke-kjÃ¸pere som er sÃ¥ identiske som
+mulig. PÃ¥ Â«en mÃ¥ten kan man fÃ¥ en kontrollgruppe som blir lik
+eksperimentgruppen for de variablene som er brukt i sammenlikningen.
+
+For Ã¥ svare til dette kravet kan en i tillegg til et A-utvalg, basere
+seg pÃ¥ et B- og et C-utvalg sammen satt slik:
+
+FIXME gjenskap Fig. 4.2 Utvalgssammensetning basert pÃ¥ jamfÃ¸rt kontrollgruppe side 47
+
+En kan basere seg pÃ¥ at 9 prosent av kjÃ¸perene hadde kjÃ¸pt varer pÃ¥
+avbetaling ved dÃ¸rsala siste Ã¥rfootnote:[FAKTA's undersÃ¸kelse fra
+1968, gjengitt som vedlegg 2 side 30-40 og oppsummert pÃ¥ side 13-14 i
+Innstillingen fra lovutvalget].  Ved en intervjuing av et nasjonalt
+representativt utvalg ville man da fÃ¥ ca. 9 prosent kjÃ¸pere. Ved
+fortsatt Ã¥ stille spÃ¸rsmÃ¥l om kjÃ¸p ved mÃ¥nedlige intervjuomganger,
+ville en innen 5-6 mÃ¥neder ha tilstrekkelig mange kjÃ¸pere til Ã¥ fylle
+utvalg B.
+
+Utvalg C er forutsatt sammensatt av ikke-kjÃ¸pere som for de viktigste
+bakgrunnsvariablene, alder, kjÃ¸nn, inntekt og utdanning, parvis skal
+vÃ¦re sÃ¥ identisk som mulig for hver kjÃ¸per i utvalg B. Disse
+ikke-kjÃ¸perne mÃ¥tte da hver mÃ¥ned sÃ¸kes i utvalg A. Ettersom en da
+allerede har adressene, kan en gÃ¥ tilbake og stille de spÃ¸rsmÃ¥l
+"ikke-kjÃ¸perne" skal ha.
+
+Antallet i hvert utvalg mÃ¥ settes pÃ¥ hÃ¸yt at en kan foreta en
+statistisk analyse av variablene i undersÃ¸kelsen.
+
+Denne utvalgssammensetning ble i begrenset omfang prÃ¸vet ut i
+forundersÃ¸kelsenfootnote:[STRÃM, Erik og ROGAN, Thor. Virkninger av
+angrefristloven. Rapport fra et forprosjekt. Oslo, Forbruker- og
+administrasjonsdepartementet 1973 (s.)].  Et intervjuinstitutt pÃ¥tok
+seg Ã¥ finne fram til kjÃ¸pere og en jamfÃ¸rt kontrollgruppe av
+ikke-kjÃ¸pere. I forundersÃ¸kelsen bygde en da pÃ¥ intervjuing i to
+omganger. I fÃ¸rste omgang ble et utvalg pÃ¥ 994 kvinner i Oslo-omrÃ¥det
+spurt om "de i lÃ¸pet av siste Ã¥r hadde kjÃ¸pt varer ved dÃ¸rsalg, pÃ¥
+messer, spesielle bussturer, ved selskapssalg e.l. og betalt en tid
+etter bestillingen". 123 svarte bekreftene. Til alle ble-det stillet
+spÃ¸rsmÃ¥l om de var villig til Ã¥ bli intervjuet om omfanget av slike
+salgsformer. 543 kunne tenke seg Ã¥ svare pÃ¥ noen slike spÃ¸rsmÃ¥l. Slik
+fikk vi an liste over kjÃ¸perne og kunne finne fram til et jamfÃ¸rt
+utvalg blant ikke-kjÃ¸nere etter alder, kjÃ¸nn, inntekt og
+utdanning. Intervjuingen av disse utvalg kunne pÃ¥begynnes. Selv om
+begge utvalg mottok brev med orientering om undersÃ¸kelsen, ble
+bortfallet for stort.
+
+En mÃ¥tte regne med at en del ikke Ã¸nsket Ã¥ bli intervjuet igjen, men
+dette bortfallet hadde en oversikt over. Videre ville det bli et visst
+frafall pÃ¥ grunn av flytting, mangelfulle adresser, overfladisk
+intervjuing, fiktive intervjuer osv. Dette bortfallet viste seg Ã¥ bli
+meget hÃ¸yt. Dessverre viste det seg Ã¥ vÃ¦re flere "ikke-kjÃ¸pere" enn
+kjÃ¸pere i utvalget som bare skulle omfatte "kjÃ¸pere". Dette kan bÃ¥de
+skyldes at spÃ¸rsmÃ¥let om foretatte angrefristkjÃ¸p kan vÃ¦re vanskelig Ã¥
+oppfatte riktig, og dÃ¥rlig intervjuing.  Etter som
+spÃ¸rsmÃ¥lsformuleringen var blitt forstÃ¥tt i pretestingen, lÃ¥ nok
+hovedfeilen i den fÃ¸rste intervjufasen.
+
+ForundersÃ¸kelsen kunne dermed ikke sluttfÃ¸res som planlagt.
+
+Et tofase intervjuopplegg stilte tydeligvis stÃ¸rre krav til kvaliteten
+pÃ¥ intervjukorpset enn det som pÃ¥ det tidspunkt ble oppfylt. Og selv
+med et mer pÃ¥litelig intervjukorps ville problemene med bortfall og
+feilintervjuing fortsatt vÃ¦re til stede, men Ã¥ mindre omfang.
+
+Men disse praktiske erfaringene fra forundersÃ¸kelsen mÃ¥tte arbeidet
+med Ã¥ finne et egnet undersÃ¸kelsesopplegg fortsette.
+
+I forundersÃ¸kelsen hadde en "forsÃ¸kt Ã¥ simulere eksperimentering for Ã¥
+oppnÃ¥ likhet mellom eksperiment- og kontrollgruppe "fÃ¸r" ved hjelp av
+parvis jamfÃ¸ring ut fra egenskaper i
+fÃ¸r-situasjonen"footnote:[CAMPBELL, Donald T. 09 STANLEY, Julian
+C. Eksperimentelle og quasieksperimentelle forskingsdesigns. Dansk
+utgave.  KÃ¸benhavn. 1972. - SÃ¦rlig side 24, 89 og 96.]. I flere
+metodiske veiledninger blir det tilrÃ¥dd Ã¥ benytte jamfÃ¸ring, men
+oftest med det forutsetning at forskerne selv kan tilordne
+Ã¥rsaksvariabelenfootnote:[Se for eksempel - RILEY, M. W.  Sociological
+research.  Columbia. 1963. Side 619].
+
+Campbell og Stanley understreker at de mÃ¥ anse en analyse basert pÃ¥ et
+"bare etter"-opplegg med jamfÃ¸rt kontrollgruppe, for "Ã¥ vÃ¦re
+misvisende". Hvis det er en forskjell mellom eksperimentgruppen og en
+jamfÃ¸rt kontrollgruppe, kan denne forskjell meget vel vÃ¦re forÃ¥rsaket
+av en forskjellig rekruttering av de personer som utgjÃ¸r de to
+grupper: Gruppene ville kanskje tinder alle omstendigheter ha vÃ¦rt
+forskjellige, ogsÃ¥ uten Ã¥rsaksfaktoren. Noen foretar angrefristkjÃ¸p,
+mens andre i en tilsvarende situasjon ikke gjÃ¸r det.  Dette element av
+selvseleksjon vil ikke kunne utlignes ved en jamfÃ¸ring.
+
+I tillegg til de praktiske vanskelighetene ved gjennomfÃ¸re
+undersÃ¸kelsesopplegget i forundersÃ¸kelsen kommer de mangler som
+Campbell og Stanley understreker. NÃ¸kkelspÃ¸rsmÃ¥let blir om det er
+mulig Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-k jÃ¸pere uten en jamfÃ¸ring.
+
+=== "Bare etter"-opplegg med sammenligning mellom representative utvalg
+
+For Ã¥ kunne fÃ¥ kunnskap om enkelte av de direkte virkninger av
+angrefristloven er vi avhengig av Ã¥ foreta en sammenligning "fÃ¸r" og
+"etter" kjÃ¸pene er foretatt eller Ã¥ sammenligne kjÃ¸pere og ikke-
+kjÃ¸pere i "etter"-situasjonen. Om det ikke kan foretas noen
+undersÃ¸kelser "fÃ¸r" og "etter" (b-a) mÃ¥ det kunne foretas en
+sammenligning "etter", det vil si (b-d) i figur 4.1. For Ã¥ velge ut en
+kontrollgruppe kan vi da ut fra vurderingene tidligere i dette
+kapittel ikke benytte randomisering ng jamfÃ¸ring er vanskelig.
+
+Campbell og Stanley synes Ã¥ foretrekke en sammenligning med en
+"statisk gruppe" fremfor en jamfÃ¸rt kontrollgruppe. Den Ã¸vrige
+faglitteratur synes Ã¥ anbefale jamfÃ¸ring som et brukbart alternativ
+til randomisering.  SÃ¦rlig innenfor omrÃ¥det "evaluation research" er
+det ogsÃ¥ i denne undersÃ¸kelsen vanlig Ã¥ tilrÃ¥ "ikke-like
+sammenligningsgrupper" der det er den praktiske mulighet som
+foreligger.  Den sammenligningsgruppe som ligger nÃ¦rmest er *et
+landsomfattende representativt utvalg av ikke-kjÃ¸pere*footnote:[WEISS,
+Carol H. Evaluation Research. New Jersey. 1972 Side 67 flg.].
+
+BÃ¥de ved jamfÃ¸ring og ved Ã¥ bruke en ikke-lik sammenligningsgruppe,
+stÃ¥r en overfor enkelte begrensninger. SÃ¥ langt som mulig mÃ¥ en
+kontrollere for de faktorer som hverken er randomisert eller tatt
+hensyn til ved jamfÃ¸rigfootnote:[STOUFFER, Samuel A. Social Research
+to Test Ideas. New York. 1962 Side 294-295]. I sammenligningen av to
+representative utvalg, kan vi kontrollere for faktorer som alder,
+utdanning, inntekt, bosted m.v. Det er ikke mulig Ã¥ kontrollere for
+forhold av sosial og sosialpsykologisk art som ikke omfattes i
+undersÃ¸kelsen og som alene eller sammen med Ã¥rsaksvariabelen kan
+pÃ¥virke "etter"-situasjonen.
+
+Ved alle typer eksperimenter vil det ligge bearensninger. De metodiske
+begrensninger som ligger i et "naturlig" eksperiment med en "ikke
+lik"-sammenligningsgruppe vil oÃ¥ mange mÃ¥ter kunne oppveies av at man
+her undersÃ¸ker loven i praksis slik den virker for
+husholdenefootnote:[STOUFFER, Op.cit. Side 237]. Et eksperiment som
+bedre svarer til de klassiske krav som stilles, vil ofte mÃ¥tte utfÃ¸res
+som forsÃ¸k i begrenset skala i eller i direkte tilknytning til en
+forskningsinsitusjon. Vi vil da f.eks. mÃ¥tte ta standpunkt til i
+hvilken grad et konstruert forsÃ¸k ville svare til det husholdningene
+mÃ¸ter i sin hverdag. Denne rapporten tar ikke sikte pÃ¥ Ã¥ oppfylle de
+ideelle krav til et eksperiment, men dette sÃ¸kes oppveid ved at vi kan
+vurdere de praktiske resultatene for de ulike grupper av forbrukere og
+hushold.
+
+I den videre analyse er det sÃ¥ langt som mulig tatt hensyn til de
+begrensninger undersÃ¸kelsesopplegget gir. UndersÃ¸kelsen kan bÃ¥de
+betraktes som med en utvidet survey-analyse og som et "bare
+etter"-opplegg eksperiment- og en sammenligningsgruppe.
+
+Denne rapporten er utformet slik at den skal svare til de Â«rav som
+stilles til en survey-analyse. I tillega til mulighetene med et
+survevopplegg har vi den fordel at "angrefristkjÃ¸p" kommer med som en
+uavhengig variabel. I stÃ¸rstedelen av analysen har vi konsentrert
+oppmerksomheten om mÃ¥lformuleringer i form av utsagn om *grad av
+samsvar*. Dette svarer til det faglige ambisjonsnivÃ¥ en vanligvis
+oppnÃ¥r i surveyanalyser.  *Ãrsaksforholdene* blir drÃ¸ftet der
+undersÃ¸kelsesopplegget gir rom for det.
+
+I fig. 4.3 er et gitt en oversikt over de utvalg analysen
+bygger pÃ¥:
+
+FIXME Gjenskap Fig. 4.3 Utvalgsammensetning basert pÃ¥ sammenligning av. representative utvalg
+
+Utvalgene er laget slik at A-utvalget intervjues fÃ¸rst. Ved
+intervjuing pÃ¥fÃ¸lgende mÃ¥neder suppleres B-utvalgets, til en har nÃ¥dd
+minimumstallet pÃ¥ 700 kjÃ¸pere. Intervjuingen ble foretatt i uke 20 og
+23 i 1974 for A utvalget.  B utvalget ble supplert i ute 25, 36, 38 og
+40.
+
+Utvalgenes representativitet og utvalgs- og mÃ¥lfeil er gjennomgÃ¥tt i
+eget vedlegg (HÃ¸ivik s. 22, Hellevik s. 62 og "Fjerndemokratiet").
+
+
